PYRIT KOTTERBACHRÓL SZEPESVÁRMEGYEBEN. 
103 
Felemlítem még, hogy {210} rostozását nem csupán vicinális lapjai 
idézik elő, hanem az egyszerűbb jelű {830}, {730} és {11.5.0} is. A dya- 
kisdodekaéderek három kivételével [210 : 111 = 121] övhez tartoznak, kes¬ 
keny lapjaik fényesek, simák, {321} csak közelítően mérhető csíkalakú 
lapocskájának helyzetéről [100 : 021--012] öv beállításával is meggyőződ¬ 
tem. (62Ï) apró, kitűnő fényű lapocska, ugyan gyöngén, de elég élesen 
tükrözik [100:021 = 012] övben; ezt az alakot ha nem tévedek, eddig 
csak Flink * figyelte meg a lángban! pyriten. Kiváló érdekessége ennek 
a kristálykának még az, hogy rajta egy negativ dyakisdodekaéder egy 
lapja is kifejlett. A negativ állású alakok egyáltalában ritkák a pyriten, 
Strüver 5603 megvizsgált kristálya közt csak kilenczen voltak negativ 
alakok, ezeknek is a nagyobb része pentagondodekaéder, kevesebb az 
egyszerű jelű dyakisdodekaéder.** {7.11.22} egyetlen jól kifejlődött és 
kifogástalan fényű lapja tompítja [102:065] élet és még metszi a szom¬ 
szédos (108), (3.0.10) és (111) lapokat; a kristálynak ezt az oktansát a 
XI. tábla 11a. ábráján természetimen tüntettem fel; a mint a szögtáblázat¬ 
ból látható bajlását úgy a szomszédos mint a távolabb fekvő lapokhoz 
igen jól mérhettem. A lap közel fekszik [065 : 102=12.5.6] övhöz, hely¬ 
zetét [065 : ill = 11.5.6] és [100 : 212 = 021] övék biztosan megadják. 
A kristály egyik hátsó oktansában (122) és (043) lapok mellett egy igen 
apró jó fényű lapocska feküdt, kicsiségénél fogva gyöngén tükrözött, de 
a mért szögek az észlelés hiba határain belül vannak. A mérésekből 
(5.12.13) komplikált indexű lap állapítható meg, a mely közel fekszik 
egy triakisoktaéderhez, ha ugyanis [001:5.12.13] övét a goniometeren 
beállítjuk, (T22) triakisoktaéderlapról tükrözött jel a láttér szélein szin¬ 
tén feltűnik. Tekintve a mérések és számítások közt levő nagyobb elté¬ 
réseket és a magas komplikált indexeket, csak mint bizonytalant említem. 
mérve : számítva : 
(5.12.13) : (100) = 74° 1' 74° 13' 
: (001) = 45° 15' 45° 0' 
: (111) = 19° 30' 19° 35' 
: (043) = 18° 44' 18° 50' 
A 7. kristályt a megelőzőktől egészen eltérő habitusa különböz¬ 
teti meg, a mennyiben az uralkodó hexaéder mellett a többi alakok mind 
háttérbe szorulnak. 
A tizenhárom különböző pentagondodekaéder közül csak {210} és 
{430} lapjai szélesebbek, a többieké keskeny. (210) és (15.1.0) közt két 
* Bih. tili Sv. Vet. Akad. Handl. 1887. XIII. 2. No 7. p. 5. 
** Dana, System of Mineralogy. 6-th edit. p. 84; és V. Goldschmidt, Index 
d. Kry stallformen II. p. 503—507. 
