tü# IV ZIMÁNYl KÁROLY 
kristályain 14, illetőleg 21 egyszerű alakot határozott meg. Legújabban 
pedig Goldschmidt és Philipp 1 egy gyönyörűen kifejlett porknrai kris¬ 
tálykán 10 alakot határozott meg, míg Mauritz 1 2 ugyaninnen eredő pyri- 
ten 21 alakot ismert fel egy kombináczión. 
A mint az alakok sorozatából láthatjuk, a pentagondodekaéderek 
többsége laposabb mint {210} és ezek közül is a legtöbb a hexaéder kö¬ 
zelében van. A dyakisdodekaéderek közül hét [210: 111 = 121] övben fek¬ 
szik, általános jelük tehát: 
{híd}, a bol mOn, a hol m>n 
, , 7 n; , 2 m 
es /?, + /=2A: es n — - 
m- pl 
Az élek viszonylagos irányát tekintve mind a háromféle dyakisdo- 
dekaéder előfordul a kristályokon; a túlnyomó részük konvergensélű, 
ezeknél h.lck.k; a di vergensélűeknél h. l>k.k, ezekhez tartozik 
(621] és a negativ {7.11.22}. Végre a párhuzamosélű dyakisdodeka- 
édereknél h.í = k.k, ilyen a kotterbachi kristályokon csak {421}. 
Nem mulaszthatom el dr. Krenner József tanár úrnak mint a 
budapesti tudományegyetemi ásványtani intézet igazgatójának ama szí¬ 
ves engedelmeért, hogy vizsgálataimat az ásványtani intézetben végez¬ 
hettem, ezen a helyen is őszinte köszönetemet kifejezni. 
* 
lm Sommer 1896 besuchte ich die wichtigeren Bergwerke der Co^ 
mitate Szepes und Gömör in Ober-Ungarn, um für das Ungarische 
National-Museum Mineralien zu sammeln. In Kotterbach, wo ich mich 
einige Tage aufhielt, wurden meine Bestrebungen durch die fachkundige 
Führung des Herrn Bergwerksdirektors Theodor Krause in entgegen¬ 
kommendster Weise unterstützt, wofür ich ihm auch hier meinen aufrich¬ 
tigen Dank ausspreche. 
Von den in Kotterbach vorkommenden Mineralien 3 ist in krystallo- 
grapIrischer Hinsicht ausführlicher nur der Kalkspath und der Schwer- 
spath beschrieben. Nach v. Fellenberg 4 kommt der Eisenkies als 
Gangmineral derb, und eingesprengt im Quarz vor, in glänzenden Hexa¬ 
edern mit Zinnober und Fahlerz. 
1 Zeitschr. f. Krystallogr. etc. 1902. XXXVI. p. 386. 
2 Mathem. és Természetűid. Értesítő 1903. XXI. p. 353. tab. III. fig. 11. 
3 v. Zepharovich, Mineral. Lexikon etc. 1852—1893. I—III. Bd. — Al. Schmidt, 
Mineralien des Zip ser Comitat. (Zeitschr. f. Krystall. 1887. XII. p. 109.) 
4 B. v. Cotta und E. v. Fellenberg, Die Erzlagerstätten Ungarns und Sie¬ 
benbürgens. Freiberg, 1862. p. 110 und 192. 
