238 
D? GYORFFY ISTVÁN 
a magyarországi Szarkó-hegyről volt ismeretes, honnan Heuffel 1 kö¬ 
zölte. 
Simon kai — különben igen jól használható érdemes nagy — mun¬ 
kája 1 2 a G. Conopea, G. odoratissima mellett még csak a G. albidát 
említi ; a magyar szerzők G. Frivaldii termőhelyére vonatkozó összes 
adatait ez utóbbi alá vonja. Emez adatok közűi Borbás — szóbeli közlése 
szerint — a G. Frivaldiiie vonatkozó adatát 3 visszavonja, mivel épp akkor 
SiMONKAival tett együttes kirándulásuk alkalmával ők a Betyezáton (a 
Hátszeg felőli részen) a G. albidát szedték abban a hitben, hogy az a 
G. Frivaldii. Dr. Degen a Simonkai tévedésének magyarázatát egyrészt 
abban találja (in litt, ad me), hogy — miként a Balkán-félszigeten úgy 
nálunk is sokszor egy-ugyanazon hegyen terem mind a két Gymnadenia, 
mint péld. a felső Lepusnik-völgyben a «Papusa» alatt (Ketyezát) a G. al¬ 
bida terem, 3—400 m.-el feljebb a G. Frivaldii; másrészt, hogy az albida 
alá vonta, az volna az oka, hogy az ő általa (t. i. Simonkai által) «Zanuga» 
tavánál gyűjtött s « Gymnadenia Frivaldii))- nek határozott növény a 
G. albida (írja dr. Degen, kinek birtokában SmoNKAitól gyűjtött Gymna- 
dema-példány van) ; és mivel ő csak a G. albidát szedte, abban a bitben 
volt, hogy a G. Frivaldii nálunk nem fordul elő. 
Pedig hogy nálunk van G. Frivaldii , az kétségtelen. 4 
A G. Frivaldiit a G. albidáYol talán csak felületes megtekintésnél 
téveszthetjük össze ; megtudjuk különböztetni a kettőt már azért is — 
egyéb különbségeket nem tekintve —, mert a : 
G. Frivaldii -nek : 
gumója basgatott ; 
murvája egy-erű ; 
labellumának három lekerekített ka- 
rélya van. 
míg a G. albidá -nak : 
inkább vastag nyalábos gyökere van ; 
murva-levele három-erű ; 
labelluma bárom karélya közűi a két 
szélső hegyes, sallangszerű. 
Szokás a G. Frivaldii Hampe fajt G. Frivaldszkyana-nük is mon¬ 
dani ; Hampe erre vonatkozó (1837) közleményében 5 azt mondja: «Die Be¬ 
schreibung dieser neuen Art muss ich mir Vorbehalten. . . etc.» és «vor¬ 
läufig. .'.» G. Frivaldszkyananak nevezi; diagnosisát Grisebach adta volt 
1 Heuffel, Enumeratio plantarum in Banatn Temesiensi sponte crescentium 
et frequ. cult. etc. etc. 
2 Erdély edényes flor. hely. fogl. p. 502. 
3 Mathem. és Természettud. Közlemények. XV. p. 362. 
4 Deutschlands Flora von H. G. Beichenbach 13. és 14. köt. -ben : Die Orchi- 
daceen von H. G. Reichenbach fil. Leipzig, 1851. Icones CCCCXX. fig. I, III. 
5 Revision der durch den Herrn Dr. Frivaldszky von Frivald in Pest ver¬ 
theilten, getrockneten Pflanzen aus der Türkei. Flora od. alig. Zeit. 1837. pp. 230—1. 
