A MAGYARFÖLDI FLÓRA TJJ GYMNADEN1A-FAJA. 
ÍÜ45 
GYMNADENIÁ 
Frivaldii : 
Levele mindkét epidermisének sejt¬ 
jei körülbelül isodiametricusak ; 
Légzőnyílások körkörös kontúr-vo- 
nalúak ; 
Stomák úgy a levél színén, mint a 
fonákon elég gyakoriak ; 
A főér keresztmetszetén az edény¬ 
nyaláb a levél fonáka felé domborodik 
ki erősen ; 
Az alsó epidermis sejtjei nem sokkal 
kisebbek, mint a felső epidermiséi. 
Riditevi : 
Levele mindkét epidermisének sej 
jei bosszant megnyúltak, különösen a 
fonákon ; 
Légzőnyílások kontúr-vonala négy¬ 
szegletes ; 
Stomák a levél' színén nem valami 
gyakoriak ; 
A főér keresztmetszete ékalakú, mely 
a levélszélek felé lejt, keskenyedik ; 
A felső és alsó epidermis sejtjei közt 
nagy a különbség, a mennyiben a fo¬ 
nákon levő epidermis-sejtek sokkal ki¬ 
sebbek. 
A fentiekben megállapított anatómiai bélyegek egyebek között azt is 
igazolhatják, hogy a növény szervezetének belső szerkezetében megnyi¬ 
latkozó bélyegek megállapítása a korszerű rendszertani, ez alkalommal 
dalán helyesebben mondva: florisztikai vizsgálatoknál is igen jó szolgála¬ 
tot tehet. A szóban forgó Gymnadeniá kon legalább is ezt tapasztaljuk. 
Most, a midőn a hazai flóra területén nem éppen gyakoriaknak ismert és jó 
speciesek gyanánt ismeretes Gymnadeniá ink száma a G. Frivaldii mel¬ 
lett, mely sok tekintetben maga is tisztázásra szorult, egygyel megszapo¬ 
rodik, nagy okom volt rá, hogy a korszerű adta kutatási módszerekkel vizs¬ 
gáljam meg lehetőlegtöbb példa alapján. Bár szerencsés véletlen, a mint ez 
az eddigelé végzett nagy számú systematikai-anatomiai vizsgálatokból álta¬ 
lános igazságok gyanánt leszűrődik, hogy a magyarföldi flóra e két kitűnő 
Gymnadeniája nemcsak exo-, hanem endomorphice is a legélesebben meg¬ 
különböztethető egymástól, egy jellemző példával több ok arra nézve, hogy-— 
a midőn a magyar földön az újabb idők folyamán fölfedezett új fajok sok 
mindenféle kérdés feltevésére, egynémely esetben talán nem is alaptalan 
kételkedésre is szolgáltatnak okot — a hazai földről kikerülő «novum» -ok 
vizsgálatánál, leírásánál még az esetben se nélkülözzük a mikroszkóp 
útján felderíthető bélyegek közreadását, ha az eredmény mindjárt (péld. 
a diagnosis megállapításában) negativ is volna. Mennyivel megnyugtatóbb 
azonban, miként ez a fentebb tárgyaltam két Gymnadeniá ra nézve is 
kétségtelenül bebizonyosodik, ha ily irányban végzett kutatásaink ellen¬ 
kezőleg épp arra jók, hogy a fajbeli bélyegek határvonalát annyival éle¬ 
sebben anatómiai bélyegek alapján vonhassuk meg. Ily irányú további 
fejtegetéseket mellőzve, ez alkalommal csupán arra kívánok még reá mu- 
