A ZÖLD APATIT MALMBERGETROL. 
273 
Böhm szerint részint a vasérczekkel együtt, részint az érczet kisérő mel- 
lékkőzetben az ú. n. «skarn »- ban és gneiszban, de apegmatitos telérekben 
is előfordul. A vasérczben, a mely főképen magnetit, szemcsésen találják, 
olykor a magnetit és apatit sávosan, rétegesen váltakoznak egymással. 
A vasércznek apatittartalma rendesen 0.06%, de helyenkint 18%-ig is 
felemelkedik. 
Vizsgálati anyagom legnagyobb részét Dellwik A. bányamérnök úr 
szivességének köszönöm, a ki több kristályt a Magyar Nemzeti Múzeum 
gyűjteményének ajándékozott s ugyancsak ő az idei tél folyamán egy 
nagyon tanulságos kis példányt (3—4—6 cm.) is küldött ajándékba. Ezen¬ 
kívül kérésemre Sjögren Hjelmae tanár úr, a stockholmi Eiksmuseum 
intendánsa e múzeum gyűjteményéből négy kristályt, Tiberg H. V. bánya¬ 
igazgató úr Lângbanshyttanban, az ő szép magángyűjteményéből pedig 
egy kristályt küldtek megvizsgálásra. A stockholmi ásvány gyűjtemény 
kristályai közül hármat meg mértem, közülök kettőnek törésmutatóit is 
meghatároztam ; Tiberg úr kristályát pedig geometriailag és optikailag is 
megvizsgáltam. 
Az apatit, a mint azt Berg ström úrtól hallottam és Dellwik bánya¬ 
mérnök úr velem levélben is közölte, a «Kung-Oskar grufva»-ban (Chzkár 
király-bánya) fordult elő ; én magam a bányában csak világoszöld vagy 
zöldesfehér, szemcsés apatitot gyűjthettem a magnetitből. A mint Dell¬ 
wik úr írja, az apatit drúzákban fordul elő, közel a felülethez. Az említett 
kis példányunkon a kristályok végei majdnem mind le vannak törve vagy 
lehasadva, csak egy-kettőn láthatók termináló lapok ; a kristályoknak vagy 
csak az egyik végük szabad, vagy egész hosszúságukban az oszloplapokkal 
úgy nőttek fel, hogy egyik végük sem fejlődhetett ki. Az apatit színe bar- 
för undersökning af Apatittilg angar i Norbotten tilsatta komission. Stockholm. 
1890. — (Ref. N. Jahrb. f. Min. etc. II. 1893. p. 63.) 
Hj. Lundbohm, Apatitförekomster i Gellivara Malmberg och kringlinggande 
trakt. — Sveriges. geol. Undersök. 1890. Serie C. Nr. 111. 
D. Tőrrel, Apatitförekomsterna i Norrbottens län. — Geol. Fören. Förh. XII. 
1890. p. 49. — (Ref. N. Jahrb. f. Min. etc. II. 1893. p. 63.) 
Hj. Lundbohm, Om Gellivara malmberg och apatitiundersökingarna derstä- 
des. Geol. Fören. Förh. XIII. 1891. p. 10. — (Ref. N. Jahrb. f. Min. etc. II. 1893. 
p. 64 és 269.) 
Hj. Lundbohm, Apatitförekomster i Norrbottens malmberg. Sveriges geol. 
Undersök. 1892. Ser. C. Nr. 127. — (Ref. N. Jahrb. f. Min. etc. II. 1897. p. 85.) 
F. Svenonius, Om berggrunden i Norrbottens län och utsigsterna till bryt- 
värda apatitförekomster derstädes. Sveriges. geol. Undersök. 1892. Ser. C. Nr. 126. — 
(Ref. N. Jahrb. f. Min. etc. II. 1897. p. 85.) 
F. Svenonius, Torskingsresor i Krikkjokksfjälltrakter ären 1892 och 1893 med 
särskild hänsyn till apatitförekomster. Sveriges. geol. Undersök. 1895. Ser. C. Nr. 146. 
18 
Annales Musei Nationaíis Hungaríci. II 
