274 
Dí ZIMÁNYI KÁROLY 
násba hajló sárga és zöldessárga ; társásványok : albit, kvarcz, epidot, 
amphibol, fluorit, magnetit, hematit és chalkopyrit, a darab alsó oldalán, 
a hol a kőzethez volt nőve, egy vöröses, már kissé elváltozott földpát 
látható. A kvarcz szürke vagy piszkosfehér kristályai a közönséges oszlo¬ 
pos kifejlődésűek a két rhomboéderrel. Az albit apró (0*5—1 mm.), vas¬ 
tagtáblás kristálykái színtelenek, fehérek vagy sárgásvörösek, fr(010) lap 
szerint ikrek, a közelítő mérések alapján alakjaik ő(010), c(001), M(lTO) 
és z(130). Az amphibol feketészöld, kevéssé átlátszó, a hasadási prizma 
szöge 55° 25'—55° 45', m(110) lapon a főtengelyhez mért kioltás szöge 
14|°, a pleochroismus nem erős. Az amphibol körül, azzal összenőve, 
szürkés finom asbestszerű szálak vannak. Az epidot pistácziazöld rosto- 
zott oszlopos kristályok halmaza, ezeknek termináló lapjaik nincsenek. 
A fluorit szürkés ibolyaszínű, mint fiatalabb képződmény, az apatitra nőtt, 
vagy ennek kristályait egészen körülfogta. A magnetit legömbölyödött 
kristálykái és szemcséi a földpát és epidot közt láthatók, némelyek kékesre 
vagy barnásra vannak futtatva. A hematit vagy a kvarczkristályokra tele¬ 
pedett sugaras-rostos kis gömbök, vagy a kvarcz-, epidot-, fluorit- és apa¬ 
titra nagyon vékony, részben már áttetsző pikkelyek (vascsillám). Úgy a 
kézipéldányon levő, mint a megvizsgált szabad apatitkristályok belsejében 
nem ritkán vannak hematitpikkelyek, egyesek élesen határolt hatszöges 
táblácskák ; áteső fényben a vékony pikkelykék szép vörös színe élénken 
elüt az apatit sárgászöld színétől. Mikroszkóp alatt az apatitból kioldott 
és canadabalzsamba ágyazott lemezkék erős fénytörését és felső világítás¬ 
nál azok sajátszerű fényét láthatjuk. Némely hematit pikkelyke párhuza¬ 
mosan fekszik az apatit m{lOlO} lapjaival a kristály belsejében. 
Az apatit kristályai többnyire sárgászöldek, a különböző színárnya¬ 
latok közt fokozatos az átmenet, majd a sárga, majd a zöld lép előtérbe; 
vannak azonban határozottan sárgák es világoszöldek, a mely utóbbiak 
színe emlékeztet az aquamarin színére, végre a részben vagy teljesen át¬ 
látszatlanok közt sárgásbarnák is. 
Némely kristály színe nem ugyanaz egész tömegében, a különbség 
ugyan nem oly feltűnő, mint azt pl. némely tornáimnál tapasztaljuk, 
de mégis határozott ; ilyenkor a kristály egyik vége inkább sárga, a másik 
halványzöld. 
A megmért kristályok hosszasága 5—22 mm., vastagságuk 2—11 mm., 
egyesek csak 1—2 milliméterrel hosszabbak, mint vastagok (1., 4., 5. és 8. 
kristály), mások háromszor, sőt négyszer is hosszabbak, mint szélesek (9., 
10. és 11. kristály). 
A megmért kristályokon a következő 15 alakot állapítottam meg, 
ezek közül a *-gal jelölt négy új az apatitra : 
