A ZÖLD APATIT MALMBERGETROL. 
275 
c {0001} 0 P 
m {10Ï0} oo P 
a {1120} ooP2 
(7 {10Ï3} Vs P 
r {10Ï2} Va P 
+e {7.0.7.11} Vu P 
*/ {2023} Vs P 
w {3141} 
e {3034} 3 A P 
{7079} VoP 
★y {7078} Vs P 
æ {10Ï1}P 
2/ {2021} 2 P 
s {1121} 2 P2 
H {2131} 3 P 3 /a 
P Va. 
Az uralkodó alak mindig m {lOTO}, ezt betetőzik az alappiramis és 
a véglap, a melyek közül majd az egyik, majd a másik lapjai nagyobbak. 
A többi alak kicsiny vagy keskeny lapocskái a kristályok termetére már 
semmi befolyással nincsenek ; az új alakok keskeny, erős fényű lapocskái 
néha x {lOll} barázdáiban is megjelennek. A nagy kristályokon x{1011} 
lapjai fényesek ugyan, de egyenetlen felületük miatt zavartan tük¬ 
röznek. 
Az m {1010} egyes éleit a {1120} keskeny, merőlegesen rostos lap¬ 
jai tompítják; [lOTO : 0lTl=0ll] öv lapjai néha szintén finoman rostosak 
az övtengely irányában, sőt kissé görbültek is. jjl {3121} és s{l21l} közt 
nagyon keskeny, csíkalakú lapocskák gyöngén tükröznek, hajlásúk inga¬ 
dozó, a megállapítható indexek nagyon magasak. 
Vájjon a lapoknak az imént említett rostozása már eredetileg a 
kristályok növekedésekor keletkezett-e, vagy pedig utólagos étetés ered¬ 
ménye, azt nem lehetett biztosan eldönteni. Többször a nagyobb {lOTl} 
piramislapok közepe táján szabálytalan körvonalú mélyedés látható, a 
melyet azonban szintén {10Ï1} zár el. Nem ritkák az olyan kristályok, a 
melyeknél a tetőző x {l011) lapjai úgy fejlettek ki, hogy alakjuk az egy- 
hajlású szimmetriára emlékeztet (1., 4. és 5. ábra), az alárendelt alakok 
lapocskái pedig többnyire hiányos számúak. 
Az oszloplapok többnyire nem fekszenek teljesen egy övben és haj¬ 
lásúk a véglaphoz nehány perczczel eltér a 90°-tól (66 mérés határa 89° 
53'—90° 4'). 
A lapok tükrözése jó, sőt egy részénél igen jó, mégis ugyauazoknak 
a lapoknak hajlása a különböző kristályoknál 9'—12'-czel is eltérnek 
egymás közt. 
Ismert jelenség az, hogy olykor azonos szögek még egy és ugyan¬ 
azon kristályon is — csak kifogástalan és kitűnően tükröző lapokat te¬ 
kintve — nem egyeznek meg tökéletesen egymás közt ; az eltérések ugyan 
többnyire csekélyek, de csupán észlelési hibáknak és a goniometerek töké¬ 
letlenségének nem tulajdoníthatók. Természetesen a nehány percznyi el¬ 
térésből a szimmetria csekélyebb fokára vagy a kristálytan egyik alap¬ 
törvényének érvénytelenségére következtetni nem lehet. 
t-8* 
