276 
Di ZIMÁNYI KÁROLY 
Újabban Miers 1 különböző sóknak a kristályain figyelte meg a 
szögeknek változását ; egy régebbi dolgozatában 2 pedig a pyrargyrit és 
proustit sok kifogástalan kristályát mérte a rhomboéder szögeinek meg¬ 
állapítása végett és a következő eredményekhez jutott : 
pyrargyrit : proustit : 
(10Ï1) : (Í101) = 71°17 ; —71°23' 72° 8'—72°13' 
(01Ï2) : (Í012)=42° 1'—42° 6' 42°43'—42°47' 
Ebből érthető, hogy valamely ásvány kristályaira, a melyek ugyan¬ 
arról a lelethelyről valók, a kutatók, ámbár kitűnő anyag állott rendel¬ 
kezésükre, a mérések tökéletesen nem egyeznek; így például a j umiliai 
apatiton mért hajtások : 
Rose 3 Schrauf 4 
(10Ï1) : (01ïl)=37°39'45" 37°37'20"—37°40'20" 
(1011 ) : (Ï011)=80°28' 0" 80°21'45"—80°25' 5" 
V. Kokscharow 5 Baumhauer 6 
37°40'30"—37°41 '0" 37°36'30"—37°42'0" 
Arra nézve, hogy mennyire különböznek olykor az analóg-szögek 
ugyanazon kristályon is, szolgáljanak például v. Kokscharow és Strüver 
mérései, a melyeket a kiräbinski apatiton, illetőleg a spinellnek egy ki¬ 
tűnően kifejlett oktaéderén nyertek : 
y. Kokscharow 7 cliff. 
s : s'= (1121) : (2ÏÏ1) = 48°47'30"—48°41'40" 5'50" 
s: X — ( 1 Ï2 1 ) : (10Ï1) .= 26°47'50"—26°52'30" 4'40" 
r:c = (1012) ; (0001) = 22°47'10"—22°54'40" 7'30" 
Stüver 8 diff. 
(Ill) : (111) = 70°29' 5"— 70°33'40" 4'35" 
(111) : (ÏÏ1) == 109°24'15"—109°32'50" 8'35" 
1 Hen. A. Miers, An Enquiry into the Variation of angels observed in cry¬ 
stals etc. — Philos. Tranact of the Royal Soc. of London. C1I. 1903. (Ser. A.) p. 459. 
2 Mineral-Magazine etc. VIII. 1889. p. 48. 
3 Pogg. Ann. IX. 1827. p. 197. 
4 Sitzungsber. d. Wien. Akad. LXII. 1870. (II.) p. 745. 
5 Materialen z. Miner. Russlands. II. 1854—57. p. 66. 
6 Zeitschr. f. Krystallogr. XVIII. 1891. p. 29. 
7 Materiahen z. Miner. Russlands. V. 1866. Sechster Anhang zum Apatit, 
p. 90—91 u. 98. 
8 Zeitschr. f. Krystallogr. II. 1878. p. 480. 
