A ZÖLD APATIT MALMBERGERTŐL. 
279 
kvarczok 1 és flnoritok. 2 Arra nézve, hogy a fénytörésben megfigyelhető 
kisebb-nagyobb különbségek mennyire függnek a dilut festőanyagtól, vagy 
csak a chemiai összetételtől és esetleges elváltozástól ereclnek-e, a néze¬ 
tek még eltérők; e kérdés eldöntésére mindenesetre még kimerítőbb 
vizsgálatok szükségesek bő és kifogástalan anyagon; ebből a czélból a 
fény absorbeálásának megfigyelése 3 is sikeres eredményekre vezethet. 
Dudenhausen több fluorit, továbbá a kék és színtelen kősó fénytörésében 
aránylag csekély különbségeket kapott; végkövetkeztetése az, hogy az el¬ 
térések főképen észlelési hibákon alapulnak és a színezésnek a fénytö¬ 
résre csak nagyon lényegtelen befolyása van. 
Wolff tapasztalatai szintén a mellett látszanak bizonyítani, hogy a 
dilut festőanyagnak a fény- és kettőstörésre alig van befolyása, mivel a 
hevítéssel elszíntelenített kristályon azok alig változtak. 4 Nézetem szerint 
nagyon kívánatos volna a dilut színezett ásványok fénytörésének megha¬ 
tározásánál nemcsak a különböző színekre, de a szín intenzitására is 
tekintettel lenni és lehetőleg több kristályokon végezni a megfigyeléseket, 
mint azt Melczer a korundokon tette. 
Méréseimhez a II. sz. FuESS-féle goniometer! használtam ; nagyob- 
bára az erős nagyítású c távcsővel észleltem, a melynek Ramsden- okulárja 
mintegy hatszor nagyít. A 15. és 16. kristályokat kivéve, a melyeken ke¬ 
resztül az eltérített sugár még Li- és TMángnál is erős volt, ennél a 
két fényforrásnál a fény erősségének növelése végett a gyöngébb h táv¬ 
csövet 5 használtam (1, 9, 3, 10, 11, 12, és 14, kristályoknál). 
Tíz kristálynak határoztam meg fénytörési mutatóit a minimális 
eltérítés szögének (S) mérésével; hat kristálynál (1, 9, 3, 10, 11, 12) a 
megfigyelések öt különböző hullámhosszra vonatkoznak, ú. m. : Li -, Na- 
és 77-fényre, továbbá a hydrogen vörös és világoskék vonalára ; háromnál 
(14, 15, 16) vörös (Li), sárga (Na) és zöld (TI) fényre,, végre egy kris- 
1 H. Dufet, Mesures comparatives de l’indice de différents quartz. — Bull, 
de la Soc. Miner. XIII. 1890. p. 271. — C. Hlawatsch, Über die Brechungsexpo- 
nenten einiger pigmentirter Mineralien. — Zeitschr. f. Krystallogr. etc. XXVII. 
1897. p. 606. 
2 F. Kohlrausch, Die Ermittelung von Lichtbrechungsverhältnissen fester 
Körper durch Totalreflexion. — Zeitschr. f. Krystallogr. II. 1878. p. 101. — C. Hla- 
WATSCH az i. h. és H. Dudenhausen, Optische Untersuchungen an Flusspath und 
Steinsalz. N. Jahrb. f. Miner, etc. I. 1904. p. 8. 
3 A. Nabl, Über färbende Bestandtheile des Amethysten Citrins und gebrann¬ 
ten Amethysten. — Sitzungsber. d. Akad. Wien. CVIII. 1899. Abth. II. b. p. 48. 
4 Zeitschr. f. Krystallogr. etc. XXXVI. 1902. p. 445. 
5 C. Leiss, Die optischen Instrumente der Firma R. Fuess. Leipzig, 1899. 
pag. 124. 
