306 "„DS BERNATSKY JENŐ 
Azok a természetes okok, melyek az említett harasztok előfordulását, 
csírázását, növekedését, kifejlődését és elszaporodását lehetővé teszik: a 
helyi meteorologiai viszonyok, az orographiai viszonyok, a homoktalaj 
sajátságai, az illető fajok előfordulási körülményei, az illető vidéknek a 
szomszédos krassószörénymegyei és temesmegyei hegyekhez való közel¬ 
sége s végül a deliblati homokvidék illető részeinek hozzáférhetetlensége, 
az emberi kultúrától való távolfekvése. 
A meteorologiai viszonyokról szólva, az évi csapadékmennyiség, 
ennek évi eloszlása, az uralkodó szelek minősége és ezek iránya, a jelen 
esetben a legnagyobb figyelmet érdemlik, 
A deliblati homokon az évi csapadékmennyiség már nem olyan 
kevés, mint a többi Alföld jó nagy részén, hanem már a szomszédos 
temesi, krassószörénymegyei és aradi hegyesebb vidékek évi csapadék- 
mennyiségéhez közeledőleg átlag 600—700 mm., rendesen 650 mm.-nél 
több. Azért a deliblati homokvidék még Fejérmegye és Erdély egynémely 
mezőségi pontjának is fölötte áll e tekintetben, a mint azt Raum Oszkár 
térképéről (Magyar Mérnök- és Építész-Egylet Közlönye, XXXII.) leol¬ 
vashatjuk. Körülbelül Nyitrától le Siófokig és Vácztól Veszprémig az évi 
csapadékmennyiség átlag 600 mm.-en alul marad; ugyanezt mondhatjuk 
Nagy-Enyed és Kocsárd vidékére is. Az 500—700 mm.-nyi évi csapadék 
Közép-Eur'ópa nagy részében a rendes. Igazi steppe-vidéken — melylyel 
a magyar Alföldet szeretik összehasonlítani— az évi csapadékmennyiség 
500 mm.-en alul marad. Ilyen vidék hozzánk legközelebb Romániában 
van, az Al-Duna mentén, több ponton ; nagyobb területek azonban csak 
a Fekete-tenger mellékein vannak. A kaspi tenger mellékein, nagy terü¬ 
leteken 400, sőt 300 mm.-nél is kevesebb az évi csapadék. (Lásd Peter- 
mann Mittheil. 1903 és 1901/2, Regenkarten.) 
A csapadék havi eloszlása olyan, hogy azt a növényzetre semmi 
esetre sem mondhatjuk kedvezőtlennek. Épen a vegetáczió legintenzivebb, 
leggyorsabb fejlődése idején, a tavasz beköszönte után, május es junius 
hónapokban hull a legtöbb eső, meg pedig 80—00 mm. egy hónapban; 
Kövessi Ferenoz pontos számításai szerint rendesen 85 mm.-nél több. 
{A versecz-fehértemplomi borvidék szőlőmívelési viszonyai, Budapest, 
1902.) Ehhez járul az, hogy a mi ldimánk alatt a téli hó lassú olvadása 
kikeletkor kitűnő, sokáig tartó nedvességforrásul szolgál, úgy hogy a ve¬ 
getativ szervek kibontakozása s növekedése idején, a mikor a növény 
teste igen sok vizet vesz fel és használ el, a talaj állandóan bő nedvességet 
szolgáltat; ugyanakkor a levegő páratartalma is elég nagy, úgyhogy péld. 
az áprilisi 60—61 mm.-nyi csapadék mesophil növények növekedéséhez 
teljesen kielégítő. Mindössze a tenyészeti év kezdetétől fogva nyár dere¬ 
káig nedvességben nincs hiány a deliblati homokon. Személyes tapaszta- 
