308 
DS BERNATSKY JENŐ 
helyéről nevezetes «czrni vrh»-nek nevezett lánczolat legmagasabb csúcsa 
190 méter (tengerszín felett). Ez azért fontos, mert akiemelkedések északi 
oldalaikra árnyékot vetnek, és a szél ereje, nevezetesen a szárító hatású 
szél megtörik rajtuk. Árnyékvetés és szélellenző pedig két fontos tényező 
ott, a hol a növény a nyári napsugár perzselő hatása és a kossava szá- 
rasztó befolyása elől menedéket keres. 
Azonkívül figyelembe veendő az, a mi minden nagyobb sík vidék 
orographiai sajátságával jár, hogy t. i. a csapadék legnagyobb része helyt 
marad, a talajba szivárog s így a növényzet hasznára válik, míg ellenben 
meredek lejtőjű szigethegységről a reá hulló csapadék tekintélyes része 
lefolyik s növényzetére nézve elvész. Ha még hozzá az illető szigethegy¬ 
ség feltalaja sekély, akkor az száraz idő esetén a megelőzőleg akármilyen 
bőven hullott csapadék mellett is igen hamar kiszárad, a mi mélytalajú 
síkságon nem következik be olyan gyorsan, mert itt a megelőzőleg lehul¬ 
lott csapadék a mély talajban összegyűlt s mintegy tartalékba van he¬ 
lyezve ; tehát hosszabb szárazság esetén is a mély talajú síkságnak leg¬ 
alább mélyebb rétegeiben nincs nedvességhiány, minél fogva a mélyebb 
gyökerű vagy védettebb helyen álló növények, ha lombozatuk nagy szá¬ 
razságot is kénytelen tűrni, gyökereikkel mindig elegendő nedvességet 
szíhatnak. Ezzel magyarázható egyébiránt az, hogy hasonló meteorologiai 
viszonyok mellett augusztus végén, szeptember elején a deliblati homokon 
a növényzet üdébb, mint a hozzá közel eső kopár verseczi hegyeken. Itt 
péld. az 190B. évben, az említett idő táján, az ott gyakori Centaur eák nagy 
része az exponáltabb helyeken már pusztulásnak indult, tőtől elszáradt, 
míg ugyanakkor a deliblati homokon a rokon és azonos Centaurea - fajok 
szépen zöldeltek. 
A talajviszonyokról szólva, ismételhetjük s kiemelhetjük azt, hogy 
a roppant mélyre terjedő homok az évi csapadéknak úgyszólván minden 
cseppjét magába veszi. Ha a talaj az időjárás folytán legfelső rétegeiben 
ki is szárad a minimumig, azért a mély gyökerű növények a talaj mélyé¬ 
ből mégis elegendő nedvességet szíhatnak. Ha a homok számosabbnál 
számosabb növénynek kedvelt talajul szolgál, az részben onnan ered, 
hogy a növények benne roppant mélyre hatoló gyökeret ereszthetnek, a 
mi azokat a kiszáradás veszélyétől megmenti. Az Eryngium campestre gyö¬ 
kerét egy ízben közel két méterig ástam ki, a hol azonban elszakadt s azért 
valódi hosszúságát nem állapíthattam meg, pedig ez alig két éves gyökér 
volt. A Pteridium aquilinum rhizomái nagy mélységben kalandoznak 
szerte széjjel a homokban, azért e haraszt lombozata az alföldi nyári 
forróság idején sem szenved. Különben a deliblati homokon, úgy mint 
egész déli Temesmegyében ennek a harasztnak csak a lanuginózus vál¬ 
faja fordul elő. A homok, sajátságos vízkapaczitása és kapillaritása követ- 
