IL 
ANNALES MUSEI NATIONALS HUN GASICI. 
1904. 
A PISEKI FLUOEAPATIT FÉNYTÖRÉSÉRŐL. 
Dr. ZlMÁNYI KÁEOLY-tÓl. 
ÜBER DIE LICHTBRECHUNG DES FLUORAPATITS VON 
PISEK. 
Von Dr. Kahl Zimányi. 
Néhány év előtt Fodor Antal nyng. udvari titkár úrtól Gráczban a 
piseki apatitnak egy kis példányát kaptam ; a darabon néhány 1—3 mm. 
nagyságú halvány kékes-zöld, oszlopos kristályka földpátra telepedett. 1 
A kristálykák kombinácziója hasonló, mint azt Vrba 2 3 munkája IX. táb. 
13. ábráján közli, csak,hogy x {lOll} és r {10Î2} piramisok jóval széle¬ 
sebbek. 
Egy à 1 /« —lVa mm. nagyságú kristálykán, a melynek m {lOlO} lap¬ 
jai elég simák és tükrözők voltak, egy FuEss-féle II. sz. goniometerrel a 
fénytörést meghatároztam ; a tükröző lapok legnagyobb szélessége 1 mm. 
volt. A legkisebb eltérítés szögét (d) csak a leggyöngébb (a) távcsővel 
mérhettem, mivel az erősebb nagyításuakkal az eltérített sugár nem volt 
elég erős a beállításra. Minden észlelést ötször ismételve az egyes leolva¬ 
sások 1'—2'30" közt tértek el egymsától, csak a zöld és kék sugaraknál 
volt az intenzitás csekélyebb, a minek folytán az egyes eredmények 
2'45"—4'0" is eltértek egymástól. 
Tekintve a kristályka aprósága következtében az eltérített sugár 
csekély fényintenzitását és a gyönge nagyítású távcső használatánál a 
beállítás csekélyebb biztosságát, a törésmutatók pontossága + 0*0002— 
0*0006. 
Megfigyelésem eredményei a következők : 
1 E. Döll, Über einen Riesenpegmatit bei Pisek. (Verhandl. d. k. k. geolog. 
Reichsanst. Wien, 1886. p. 351.) 
2 K. Vrba, Apatit von Pisek. (Zeitschrift f. Krystallogr. XV. 1889 p. 463.) 
3 C. Leiss, Die optischen Instrumente der Firma R. Fuess. Leipzig 1899. 
