I. 
ANNALES MUSEI NATIONALIS HUNGARICL 
1903. 
ADATOK A RUSCUS-GÉNUSZ VEGETATIV SZERVEINEK 
ISMERETÉHEZ. 
Dr. Bernatsky Jenő- tol. 
. (Négy ábrával.) 
ZUR KENNTNISS DER VEGETATIONSORGANE DER 
GATTUNG RUSCUS. 
Von Dr. J. Bernatsky. 
(Mit 4 Textfiguren.) 
A Ruscus három faja közül kettő Magyarországon is előfordul és 
kiváltképen annak déli részén elég gyakori. A Ruscus aculeatus a déli 
vármegyékben általánosan el van terjedve, míg a R. hypoglossum jóval 
ritkább, mert, úgylátszik, mészkerülő ; azonban egynémely helyen sűrűn 
terem s egyik legészakibb előfordulási helye, Pozsony vidéke, már End¬ 
licher előtt sem volt ismeretlen. A harmadik faj, a R. hypophyllum, a 
déli mediterrán vidéken otthonos ; nálunk a budapesti egyetemi botani¬ 
kus kert üvegházaiban szépen fejlődik, virít is, de magot nem hoz. Mind 
a három fajt, különösen az előbbi kettőt, a Magyar Nemzeti Muzeum 
növénytani osztályában bő alkalmam volt tanulmányozni. Az előbb emlí¬ 
tett két fajt hazánk déli vármegyéiben, főleg Versecen. a szabad termé¬ 
szetben is ismételten megfigyelhettem. 
I. A mi a Ruscus-nak kiváló érdekességet kölcsönöz, az sajátságos 
morphologiai szervezete. Asszimiláló szervei nem levelek, hanem levél- 
alakú szárrészletek, ágak, melyeket phyllocladiumoknak nevezünk. Ha 
első pillanatra különösnek is tetszik az, hogy caulomképletek oly sajátsá¬ 
gos szokatlan alakot öltenek, számos jelenséggel mégis összhangba lehet 
azt hozni. A hazai flórában meglehetősen ritka, de a növényországban 
mégis gyakori eset, hogy a lomblevelek eltűnnek és helyettük caulom- 
részek veszik át az asszimilálás szerepét. Talán elég a Cactaceae család¬ 
jára, a Stapeliá- ra vagy a Cactus-alakú Euphorbiákra, a hazai növények 
közül a Juncus-, meg Scirpus- nemekre emlékeztetni. Számos más eset 
meg azt bizonyítja, hogy mind a szár mind a levél alakja igen változé- 
