t)l BERNATSKY JENŐ 
486 
juk megállapítani, hogy vájjon tövissel, azaz szárképlettel vagy pedig tüs~ 
kével azaz levélképlettel van- e dolgunk. (Y. ö. péld. Kubícska, A Xanthium 
tövise; Math, és Természettud. Ért. XX., 1902, p. 567.) Arra is van elég 
példa, hogy bizonyos physiologiai szerepet hol levél-, hol szárképlet vesz 
át; így a gumóban szárrészek szolgálnak a tartaléktáplálóanyag raktáro¬ 
zására, ellenben a hagymában erre levelek szolgálnak. Hogy nemcsak 
igazi levél vehet föl levélalakot, vagy hogy nemcsak igazi szár lehet 
törzsalakú, arra például talán elég a jellemző Laminaria nevű alga vagy 
valamely Boletus tönkjét megemlíteni, a hol egyszerűen maga a thallus 
alakul át magasabbrendű növény szerveit utánzó képletekké. Tehát a 
Ruscus sajátságosán átalakult phyllocladiumai sem valami rendkívüli 
kivételes képződmények. 
Más kérdés az, hogy mi értelme van a pyhllocladium fellépésének 
és a lomblevelek eltűnésének. Ha szem előtt tartjuk, hogy az ismert ese¬ 
tekben a lomblevél eltűnése és az asszimilálás munkájának szárképletre 
való átruházása xerophil jelenség, erre is válaszolhatunk. A fönt említett 
exotikus növények javarészt trópusiak vagy xerophil növényformácziók 
tagjai. A Stapelia a Fokföldön, a Cactus- alakú Euphorbiák a legforróbb 
Afrikában, a Cactaceae Amerika száraz meleg vidékein (Mexiko) otthono¬ 
sak. A Ruscus általában mediterrán génusz s mint ilyen szintén xerophil. 
Azonban nem kell azt gondolni, hogy a legsivárabb, legszárazabb hege¬ 
ken terem; inkább erdőkben fordul elő, a hol sokszor csak szórt fény éri. 
Ezzel összhangban áll az a körülmény, hogy a phyllocladium széles 
lemezalakot öltött. 
E kérdéseknél nehezebb valami megdönthetetlen bizonyítékot ta¬ 
lálni arra nézve, hogy a Ruscus széles lemezalakú, asszimilálásra szol¬ 
gáló, phyllocladiumnak nevezett szerve csakugyan szárképlet, nem pedig 
az, a minek első pillanatra látszik, t. i. levélképlet. A legkitűnőbb bota¬ 
nikusok is eleinte levélnek nézték a Ruscus phyllocladiumát ; közülök 
péld. említhetem a következőket: Koch (Synopsis fl. germ.), Yan Tieghem, 
Huval-Jouve, Mer, Yelenovsky (1892). Legújabb időben (1903) Velenovsky 
cseh botanikus újból védi a Kuscus-phyllocladium «levéltheoriáját». Azok 
közül pedig, a kik külső morphologiailag helyesen szárképletnek vall¬ 
ják, pl. Askenasy, Schacht, Celakovsky, Engler, Goebel, egyik-másik abban 
a véleményben van, hogy a Ruscus phyllocladiuma legalább anatómiailag 
levélnek látszik ; ilyenek Cauvet, Celakovsky, Goebel. 
II. Minthogy magam egy ízben már foglalkoztam e tárgygyal és 
pedig a M. Tud. Akadémiában bemutatott egyik értekezésemben s abban 
kimutattam, hogy a Ruscus- phyllocladiumot anatómiai szerkezete alapján 
szárképletnek kell tartanunk — a mi mindaddig kétséges volt —- 
(«A Ruscus-phyllocladium morphologiai értelmezése anatómiai alapon» 
