488 
Dì BERNATSKY JENŐ 
alatt, azaz ennek eredési helyén, levélképlet van, melyet általán «tartó- 
levél»-nek (Erdészeti Növénytan. I. p. 111.) nevezünk, ellenben az illető 
helyen a főtengelynek nem jnt tartólevél. A főtengely tartólevelét ott 
találhatjuk, a honnan az kiindult. A Ruscus-nál azt találjuk, hog}^ — egy¬ 
szerűség kedvéért előbb csak a R. hypoglossum nevű fajt vegyük szem¬ 
ügyre — mindegyik phyllocladium alatt, annak eredeti helyén egy-egy 
tartólevél van, csak a legfelső alatt nincs. Ha továbbá kutatjuk, hogy a 
a szár mibe csúcsosodik ki, azt találjuk, hogy egyenesen a legfelső phyl- 
locladiumba megy át, más szóval, a szárt phyllocladium tetőzi be. Ha a 
legfelső phyllocladium levél volna, annak hónaljában akár milyen apró, 
elcsenevészedett, de mégis jelenlevő, észrevehető csúcstagra kellene akad¬ 
nunk, de ilyen hiányzik. Azonban igen tisztán látható, hogy az utolsó 
szártag közvetlenül phyllocladiumba megy át. Ezzel összhangban áll 
tehát az a jelenség, hogy a legfelső phyllocladium alatt nincs tartólevél, 
mert hiszen az nem új oldalág, hanem a főtengely egyenes folytatását 
képviseli. A Ruscus aculeatus szárának (a 2-dik évtől kezdve) elágazó, 
számos oldalága van (a phyllocladiumokon kívül). Rajta minden ág, 
valamint a főtengely is, egy-egy phyllocladiummal fejeződik be s ezek¬ 
nek megint nincs tartólevelük, míg valamennjú többinek, mely mind új 
oldalelágazásnak felel meg, egy-egy tartólevél jut ; úgyszintén a henger¬ 
alakú oldalágak eredési helyén is találunk minden esetben tartólevelet. 
Valamint tehát minden szárhajtás szárképlettel és nem levélképlet¬ 
tel fejeződik be, úgy a Ruscus - ra nézve is kimondhatjuk azt a szabályt, 
hogy minden szárhajtása pyllocladiumba csúcsosodik ki. 
Morpliologiai szempontból még arra is lehet hivatkozni, hogy a 
phyllo cladium nak nincs hüvelyrésze, holott minden monocotyl növény 
levelének van hüvelyrésze. Monocotyl növényeken ismerünk leveleket 
nyél nélkül vagy lemez nélkül, de hüvely nélkül nem. 
2, A phyllocladium keletkezésére olyan phyllocladium enged követ¬ 
keztetni, mely nem csak egy, hanem több lemezből áll, melyen látszólag 
egynéhány phyllocladiumlemez csillagalakúan (keresztmetszetben gon¬ 
dolva) összenőtt. Ilyeneket a R. aculeatus fiatalabb példányain ismétel¬ 
ten találtam. He olyan szártagoknak is lehetett azokat tekinteni, a 
melyeken az éleknek egy része szertelenül kinőtt, lemezszerűvé vált. Ha 
felteszszük azt, hogy csúcsállású szártagon két egymással szemben álló 
él szertelenül kinő, phyllocladiumhoz hasonló képlet keletkezik. 
Falkenberg (Vergi. Untersuchungen über die Vegetationsorgane d. 
Monocotyledonen, 1876) a Ruscus szárában, a rendes, pálmatypusnak 
megfelelő edénynyalábokon kívül olyan szárból ki nem lépő nyalábokat is 
talált, melyek mindkét végükön a középhenger peripherikus nyalábjaival 
egyesülnek, de máskülönben szabad lefutásúak s a szártengelylyel köze- 
