Deskriveiidc Udtryk. 
II 
naturri) om det hole, hvor Aftageisen i Tykkelse og Overgangen til den 
skarpe Endelse foregaaer efterhaanden. 
Spidsen {apex) er den Ende af et Organ, som er modsat Roden. 
SprOdt (riyida) er Stoffet, naar det mangler Elasticitet og derfor ikke kan bdjes 
uden at briste. 
Spyddannet {hastata) bliver en forlænget trekantet Flade, naar dens Rod og 
Sider indbugtes. — Spyd form i gt bliver et sammentrykket eller nedtrykket 
Legeme, naar dets storste Gjennernsnitsllade er spyddannet. 
Stiftet (jnuricalus); med cnkeltstaande, korte, stive og spidse Pigge. 
Stivhaaret (hirsutus, kirtui); med et tæt Lag af udstaaendcog stærke elastiske 
Haar, som have temmelig Længde. 
Straaguul {stramineus); et blegt og klart Guult som paa det modne Rugstraa. 
Stribet (striatus^; forsynet med fine parallele Længdefordybninger, Striber 
(striae)] ere Striberne bredere og dybere, bliver Fladen riflet. 
Striberidsot (rimosus^; tæt besat med fine, afbrudte og i hverandre lobende 
Længderidser. 
Stdvet (jpolUnosus); beklædt med et løstsiddende Støv, almindeligen af guul 
Farve, og som ligner Antherernes Pollen. 
Svampet (spongiosa^ er Stoffet, naar det er elastisk og gjennemtrukket af slyn¬ 
gede Kanaler. 
Svovlguul (sulphureus); et klart og dybt Guult med grønligt Skær. 
Sværddannet {ensiformis^, See segldannet. 
Sylformigt (juhulatum) bliver det kegleformige Legeme, naar det er- meget 
forlænget, tyndt og tillige jevnt krummet. 
Sømmen (limbus') er den Egn af en Flade, som ligger imellem Skiven og Ran¬ 
den. — Sømmet {limbald) kaldes en Flade, naar dens Søm ved Farve 
e. d. udmærker sig fremfor Skiven. 
Taarnet (turrita) er en Flade, naar den heelt hæver sig til en mere eller 
mindre kegleformig Spidse. 
Tandet (den(atus) er Randen, naar den ved vinkeldannede Indsnit er deelt i 
spidse og lige udstaaende Fremragninger. 
leenformigt (fusiforme) bliver et trindt Legeme, naar dets Længdesnit er 
elliptisk eller ovalt med noget indknebne Ender. 
Tilbagestødt (retttsus); denne Terminus bruges kun om et Legemes Ende¬ 
flade, naar i denne befinder sig en stor og flad Grube. 
Til run det (rotundatd) er en Flade, naar dens Rande gaae over i hverandre 
uden at danne fremspringende eller indadgaaende Vinkler.—Tilrundningens 
Grad .staaer i lige Forhold til Størrelsen af det Stykke af en Cirkels Peri- 
pheri, som Randens eller Fladens Krumning beskriver. 
Torn (spind); en skarpt afsat, forhænget, tynd, tilspidset og ofte krummet Frem- 
ragning. — Tornet (spinosus). — Ere Tornene meget tynde og overalt af 
omtrent samme lykkelse, hedde de Haartorne; — haar tornet^ ere de 
meget lange, tykke og rette, hedde de Pigge; — pigget (echinatus). 
