Ilpsklivpnile Udtryk. 
17 
A n m æ r k fi i n g. 
I. ». Naar i Latinen Ditniniitlv-Endclscn -lus, -la -lum cr føjct til el Ord, niaa den i Dan¬ 
sken udtrykkes ved Omskrivning. — T. Ex. nitidulus, noget giindsendej sliiola, en iillc 
Stribe; punclulmn, el liile Punkt. ^ 
b. Præpositionen sub, som rorniindsker Betydningen af det Ord, hvortil det fdjes, erstattes 
i Dansken ved svagt, noget, næsten o.s. v.—T.Ex. subarcuatus, svagt buedannet; 
subanyustntus, noget indkiieben; subcorilatus, næsten hjerledannet. 
n. a. Naar i Latinen Endelsen -culus er fdjet til et Komparativ, hvorved Ordets Betydning 
samnienligningsviis angives, maa man i Dansken hjælpe sig ved at tiiriije noget, tem¬ 
meligt, o. d. —T.Ex. acuUusculus, temmeligt spids, snarere spids end stump; depies- 
siusculiu, noget nedtrykket. 
b. Naar i Latinen Participium Temp. Præs. bruges isledetfor et Adjektiv, tilkjendegiver det 
en Tilnærmelse til den antydede Egenskab eller Beskairenbed, og udtrykkes i Dansken 
ved at hænge -lig eller -agtig til Ordet. — T. Ex. grisescens, graalig; flaiescens, 
guulagtig. 
III. Forordet ob udtrykker en omvendt Stilling. — T. Ex. obconicus, omvendt kegleformig 
(den tyndere Deel nedad); obeordalus, omvendt hjertedannet (Rodim indbugtet istedeU 
for Spidsen). 
IV. Et Tal sat foran et Adjektiv tillgcndegiver Antallet af del, som Adjektivet betegner. _ 
T. Ex. bimacnlatus, topletlct, d. e. med to Pletter; bifasciatns, med to Tverbaand- 
trispinosus, tretornet; qvadrifoveolatus, liregrubeL 
V. En Sammensætning af to Adjektiver tilkjendegiver 
a. en Mellemtilstand imellem de Egenskaber eller Beskaffenheder, som de betegne, og i 
deUe Tilfælde har det sidste af dem overvejende Betydning. — T. Ex. cijaneo '-niger, 
biaasort, nigro-egansus, sorteblaa; punr.tato-striutus, punkteret-stribet, d. e. med pun¬ 
kterede .Striber, striato-punclahis, stribet-punkteret, d. e. med Punkter, der staae tæt 
sammen i Længderækker; rugoso -pumtutus, rynket-puukteret, d. e. med saa tæt og 
uregelmæssigt stillede Punkter, at de derved frembragte Ujevnhedcr ligne Rynker, pun- 
clato-rugosus, punkleret-rynket, d. e. med punkterede Rynker. 
I) en Forbindelse af de Egenskaber eller BeskalTenhedcr, som de betegne. — T. Ex. griseo- 
pubescens, liint graaliaaret; flavo-fasciatus, med gule Tverbaand; himilo-fuli-us, med 
rodgule slit« llaar. 
2 
