28 
IVilkja-hrdc. 
C. Paa den underste Side af Hovedskallen adskilles under Navn af 
Struben (guta). C, g* den sædvauligen hvadvede Deel, som fra Mundhu¬ 
lens nederste Rand (Struberanden, C, vi) strækker sig hen til 
D. Baghovedet (^ocriput)^ C, o og li, o, den mere eller mindre hvælvede og 
sædvanligen i Forbryststykket skjidtc Deel af Hovedskallen, som strækker 
sig omkring den store bageste Aabning. 
E. Undertiden lindes omkring Baghovedets store Hul en frernstaaende Rand, der 
danner Begyndelsen til og Befæstelsespunkt for det hudede Rtir, Halsen 
(follion), der forbinder Hovedet med Bryststykket; denne Deel kan erholde 
Navn af Hal s ringen {collure), 
§. 3 . 
a. Med Hensyn til Storreisen af den Vinkel, som Hovedets Længdeaxe damier 
med Kroppens, kaldes Hovedet fremstrakt (^proininens), naar begge Axer ligge 
i en ret Linie; — ned boj et (nutans), naar dets Længdeaxe danner en stump 
V'inkel med Kroppens; — lodret {^perpendiculare), naar Vinkelen, som begge 
Axer danne, er lig en ret; — indbojet {^inflexum). naar Vinkelen er spids, 
og Munden saaledes nærmer sig til Brystet. 
b. Med Hensyn til Maaden, hvorpaa Hovedet er forbundet med Bryststyk¬ 
ket, kaldes det skjult (^absconditum), naar det enten er trukket ind i dette, 
eller er overdækket af Forryggens Rand; — tilbagetrukket (j-ctractum), naar 
kun den forreste Deel fra Mellemhovedet af er synlig; — indfojet (pinsertum), 
naar kun Baghovedet indtil Issen er skjult i Bryststykket; — frit [exserlmt), 
naar ethvert Punkt af det er synligt. 
c. Med Hensyn til Beskalfenheden af den Bevægelse, Hovedet er istand til 
at gjOre, kaldes del tilbagetrækkeligt (retractilc), naar Insektet kan skyde 
det heelt ud af Bryststykket og atter trække det ind deri; drejeligt {vermtile), 
naar det kan drejes frit til Siderne. 
d. Horn (cormia) ere Fremragninger af Hovedskallens Hornsubstans; de 
findes sædvanligst paa Baghovedet og i Ansigtet; hornet (corniUum) kaldes 
Hovedet, naar det er udmærket ved saadanne FVemragninger. — Næbfor in igt 
{rostratum) er Hovedet, naar dets forreste Deel er forlænget til et oftest valse- 
formigt Næb (rostrum), i hvis Ende Munden da befinder sig; — skjoldfor- 
migt (clypeiforme) er Hovedet, naar Panden og Mundskjoldet ere udvidede til 
en bred halmaanedannet Plade; — pladeform igt (capktratum) bliver del, 
naar denne Plade er kortere og more firkantet; — stilket {pctiolutum) kaldes 
det, naar Halsringen forlænger sig til et længere Ror. 
II. Munddelene. 
S. 4. 
Munddelene eller Æderedskaberne (instrumenta cibaria, tropki) ud¬ 
fylde Mundiiulen og indeslutte Munden (os). — Munddelene ere potenserede 
Been, og saa konstant som disses Antal er ogsaa hines: ingensinde trælles liere 
eller færre end tre Par. Det fCrstc danne K'.ndbakkerno med Overlæben 
