30 
Fritkja-hndp. 
til at danne Rodenden af den mere eller mindre skarp(! indvcndif'O Kant, som 
fremkommer ved den Overste og nedersle Flades Sammensttidtiing. Den neder- 
ste udvendige Leddetap griber ind i en tilsvarende Leddofordybning i Kin¬ 
den {eavitas glenoidea), fra hvis Midte fremrager en glat Halvkngle, som passer 
i en Udhuling paa Leddelappen. Den (iversle udvendige Leddetap er 
den storste af de tre, og passer i en dyb Leddegrube i Kinden (^eavitas cotyloi- 
(Ica). Den indvendige Leddetap er den mindste, og paa denne inserere sig 
de Kindbakken bevægende Muskler. 
c. Rod brusk en (prostheca) er en sædvanligst bruskagtig ForhCjning af 
forskjellig Form, som ligger ved Roden af den indvendige Kant, og som ikke 
sjeldent er bevoxen med Haar. 
d. Tænder (dentes^ ere Fremragninger af Kindbakkernes Hornsubstans, 
som i Regelen befinde sig paa den indvendige Rand og hyppigere ved Roden 
end ved Spidsen. 
a. Skæretænder (d. incistvO kaldes de bverste, sædvanligen kileformige og 
skarpe Tænder. — Ere nogle iblandt dem kegleformige og lobe de ud i en 
skarp Spidse, adskilles de under Navn af Hunde tænder (d. canini). 
p. Kindtænder (d. mofores) ere de kortere og tykkere Tænder, sorn befinde 
sig tæt ovenfor Kindbakkens Rod, og hvis Endeflader sædvanligen ere brede 
og flade. 
e. Tyggeflade (niofa); med denne Benævnelse betegnes Kindtænderne, 
naar de ere sammenvoxede til en langagtig, ofte paa Overfladen ujevn eller fu¬ 
ret ForhOjning. 
C. Kjæberne, 
§. 7. 
Kjæberne (maxillae) ere et Par sammensatte palpebærende Redskaber, 
som ved en blod Leddehud ere befæstede imellem Struberanden og Mundkrogen, 
og paa samme Maade forbundne saavel indbyrdes med hinanden ved deres Rod, 
som ogsaa med Underlæben. — De ere af en blodere lextur end Kindbakkerne, 
ligge under disse, og bevæges vandret ligesom de.—De bestaae af Hængselet, 
Stammen, Palpestykket og F'ligen. 
a. Hængselet {cardo). Tab. II, c, a, det nederste, oftest hornagtige og 
trekantede Stykke, er med sin ydre Rand heftet til Mundkrogens nederste Rand, 
med sin indvendige Rand til Struberandens og Hagens Side og med sin forreste 
Rand til det folgende Stykke 
b. Stammen (stipes). Tab. II. c, x. Denne Deel er stedse længere end 
Hængselet og ligesom det sædvanligen af en hornagtig Beskafl'eidied; den har 
oftest en kantet Form. Dens ydre Flade, Ryggen, er ofte haaret, sjeldnere 
besat med Torne, som hos nogle Slægter endog kunne være loddede. 
c. Palpestykket (sqvama). Tab. II, c, v, er den na^ste Deel af Kjæbon, 
som ved en lædoragtig, oftest skraa SOm er adskilt fra Stammen, til hvis ne¬ 
derste og udvendige Side det slutter sig. Dette Stykke bærer Palpen paa sin 
ydre forreste Ende. 
