rrilkjæliodc. 
b. Skaftet (scopi«'), i4,***, det folgendeLed, som i Regelen er det længste, 
og tykkere end de folgende; ofte afviger det tillige fra disse i Form og 
Beklædning. 
c. Vendeled det (pc<liccllus'), A, p, det tredie Led, sædvanligen storre end 
Uodleddct, men mindre end Skaftet, og forskjclligt fra dette i Form. 
d. Svoben {flagellum): saaledes benævnes Antennernes dvrige Led tilsammen- 
tagne. 
a. Snoren {funiciilus') udgjore hos de knopformige Antenner de Led, 
som ligge imellem Skaftet og Knoppen (capitubini). 
§. 13. 
a. Med Hensyn til Antennegrubernes Stilling kunne Antennerne sidde enten 
imellem Ojnene (ja. interoculares); — foran Ojnene og i lige Linie med 
disse C«, praeoculares); — i en Bugt af Ojets Rand, og saaledes i dette 
(a. inoc.ulares ')4 — eller under Ojnene (^a. infraoculares). — Ogsaa gives 
Anteiuierne Tillægsord med Hensyn til den Deel eller Egp af Hovedskallen, de 
ere indfdjcde, og adskilles saaledes imellem deres Sæde paa Panden (a. frontales) 
eller paa Næbbet (a. rostrales) o. s. v. — De sidde enten tæt sammen (a. 
approximatae) eller bortfjernede fra hinanden (a. distantes') o. s. v.; — 
ligge insertionspunkterne saa tæt sammen, at Antennerne i lige fremstrakt 
Stilling berOre hinanden, hedde de sammenlObende (a. contiguae'). — Under¬ 
tiden kunne de optages i en Længderende i Forbrystbenet (a. receptae). 
b. Forsaavidt Antennernes Længdeforhold til Kroppen tages i Betragtning, 
kaldes de meget korte (a. brevissimae), naar de ikke engang ere saa lange 
som Hovedet; — korte (a. breves), naar de have samme Længde som dette; 
— middellange (a. mediocres), naar de omtrent have samme Længde som 
Hovedet og Forbryststykket tilsammenfcagne, hvilket Tilfælde er det almindeligst 
forekommende; — forlængede (^a. elongatae), naar de have Kroppens Læng¬ 
de; — lange (a. longiores), naar de i Længde overgaae Kroppen; — meget 
lange (a. longissimae), naar de ere een eller flere Gange længere end denne. 
c. Antallet af Leddene alvexler fra to til henimod fyrretyve og flere; men 
det almindeligen forekommende er elleve. 
d. a. Eensleddede (a. articulis acqvalibus) kaldes saadanne Antenner, hvis 
Led alle ere formede efter samme Typus. — De kunne være bdr- 
steformige, traadformige, valseformige, perleradformige 
o. s. V.; tandede (a. dentatae) kaldes de, naar hvert Led til Siden 
lober ud i en Tand; — savtaggede (a. serratae), naar hvert Led har 
Form af en retvinklet Triangel, hvis Toppunkt danner Roden, og er 
indfiijet det foregaaende Leds rette Vinkel, saaledes at Antennens Ryg 
bliver jevn; — dobbelt savtaggede (a. biserratae), naar hvert Led 
har Form af en ligebenet Triangel, hvis Toppunkt danner Roden, og er 
indfbjet Midten af det foregaaende Leds kortere Side; — med tag¬ 
lagte Led (a. imbricatae), naar hvert Led slutter tæt i en dyb Udhu- 
