Fritkjirbodo. 
ling af det foregajicnde Leds Fndeflade; — kamformige (a. pectina- 
tne), iiaar Leddene paa den ene Side have en smal og forlænget Fort- 
sætning; — vifteformige (a. jlahellalae) blive de kamformige Anten¬ 
ner, naar deres Led ere meget korte, men Fortsætningerne brede, flade 
og tætsluttende. 
p. Ueensleddede (a. articulis inaeqvalibtis') kaldes Antennerne, naar deres 
Led indbyrdes ere forskjellige i Form. — Herhid hOrende Hovedformer 
ere knudede (a. nodosae), hvor enkelte Led have en betydeligere Stør¬ 
relse ond de øvrige; — brækkede (a. fractae s. geniculatae'), hvor 
Svøben kan modsættes Skaftet under en skarp Vinkel; — kOlleformige 
(^a. clavatae^, hvor Leddene efterhaanden tiltage i Omfang udefter mod 
Organets Spidse; — knopformige («. capitatae), hvor do yderste 
Led paafaldende adskille sig ved Størrelse fra de foregaaende: Knop¬ 
pen {capituluin) kan enten være enkelt (c. soliduni) d. e, bestaae af 
et eneste Lod, eller sammensat af flere (c. compositum); i dette sidste 
Tilfælde kaldes Knoppen stilkeleddet (c. perfolialum), naar dens Led 
ere indbyrdes frie og kun forbundne med en tynd Traad; kappet (c. 
tunicatmi), naar dens Led sidde dybt indføjede i hverandre; kløvet 
(c. fissile^, naar dens Led til den ene Side danne en Rundtagning; bla¬ 
det (c. lamcllatum), naar dens Led til den ene Side udvides til brede 
og tynde Blade, der kunne aabnes og sammenlukkes; — øreformige 
(a. auriculatae) kaldes Antennerne, naar Skaftet har en dybt udhulet 
øreformig Fortsæfning, der overdækker alle de følgende Led. 
y. Hvad Formen af de enkelte Led angaaer, da er denne saa yderst afvex- 
Icnde, at der neppe gives noget fra den almindelige Horismologi hentet 
Udtryk, som ikke paa dens Forkjelligheder jo kunde finde Anvendelse, 
e. Aldrig ere Antennerne fuldkomment nøgne; de ere oftest fiinthaarede 
silkehaarede, haarede eller stivhaaredo, sjeldnere skæggede, frynd- 
sede, fjerhaarede, buskhaarede, eller krandshaarede, fa. verlkillatac) 
d. e. de enkelte Lod besatte rundt om med straaleformigt divergerende Haar. 
Sædvanligen er Svøben udstyret med en mere udviklet Beklædning end de ne- 
derste Led, som derimod ikke sjeldent ere forsynede med længere Antenne- 
børster. 
IV. Ojnene. 
8- 14. 
Ojnene (oculi) , A, o# o’», B, o^, og C, o#, o« sidde paa Hovedskallens Sider 
ovenfor Mundhulen og sammensættes af et undertiden overordentligt stort Antal 
af sexkantede Flader, Facetter, som hver for sig have et fuldstændigt Ojes 
Bygning og udføre sammes Funktioner. 
a. Ojnenes Antal er i Regelen to; men undertiden opstaaer en Deling, idet 
enten Antennerne ere indleddede i en Fortsætning af Kinden, som trænger ind 
i Ojets Rum, eller en ophøjet Hornlisto, Ojekanten (cant/ucO, fm Mundskjol- 
