Frilkjæbcdc. 
41 
ryggon og de overste Bagskulderblade som de underste Vinger og i Regelen tillige 
hele Bagkroppen; de ere aldrig foldede, og slutte sig til hinanden med en paa faa 
Undtagelser na;r retlinet S Om (sutura elylrorum). Beres Bod har en dobbelt 
Leddetap , som er artikuleret i den af Melleinryggen, Mellemskulderbladene 
og Bagryggen indesluttede Leddegrube (ftcroimja). 
§. 22 . 
a. Som Egne adskilles paa Vingedækkerne Roden, r. Spidsen, k, de ydre 
Rande eller Siderandene (_»inrj!;ies exteriores s. laterales)^ c. Skuldrene (liumcri), 
X, det forreste (angtdus scutelluris), v, og det bagesto Sombjorne (an- 
(julus suturalis^, e, og de indvendige Rande, c, som danne Sornmen. 
b. Skjondt Soinnien i Regelen er ret, gives der dog Undtagelser eller 
Modifikationer; en saadan er den taglagte Som (sutura imhricatrd), hvor den 
ene indvendige Rand lægger sig lidt over den anden, en Form, som nogle Sta- 
phyliner frembyde. Undertiden gabe ogsaa Vingedækkerne fra hinanden (elg- 
tra dehiscentia), og undertiden griber det ene mere eller mindre ind over det 
andet (elytra complicantid), — Naar det bageste Vingepar er rudimentært, er 
SOinmen som oftest falsk (sutura spuria) og Vingedækkerne saaledes sammen- 
voxne (e. connata'). 
c. Den ydre Rand danner i Almindelighed en NedbOjning, Sidedækket (ept- 
pleurd)^ som under en sædvanligst skarp Vinkel stiger mere eller mindre langt 
ned ad Kroppens Sider, hvis overste Deel den omfatter; sædvanligen er den fortil 
bredest. Omfattende (c. obvolventia^ kaldes Dækvingerne, naar denne NedbOj- 
ning har betydelig Brede; — undertiden udvides tillige Randens Eg saaledes, at 
den rager frem udenfor Kroppen (jn. arnplificatus^ f —ofte ere Dækvingerne uden- 
til kantede (^c. maryinata)^ rand hu lede ([c. filata')^ savtaggede o. s. v. 
d. Hvad Dækvingernes Storrelseforhold til Kroppen angaaer, da kaldes de 
hele (c. inteyra), naar de ndjagtigen ere saa lange og saa brede som Bagkrop¬ 
pen og Bagbryststykket tilsammentagne;— fremspringende (^c. fastigiata), 
naar de overtrætTe Bagkroppen lidt i Længde, saaledes at deres Spidser rage 
noget udenfor dennes Ende; — forlængede (c. elongata') hedde de, naar dette 
Sidste i hbjere Grad er tilfældet; — udvidede (^c. ampliala), naar de rage 
frem til Siderne udenfor Kroppen; — afstumpede (^c. truncatd)^ naar de ere 
lidt kortere end Bagkroppen, saa at dennes Ende bliver ubedækket; — afkor¬ 
tede (c. abbreviata\ naar do lade heniinod den bagesto Halvdeel af Bagkroppen 
ubedækket; halve (c. dimidiata"^, naar dette niijagtigen er Tilfældet; — 
korte (c. brevtssima'), naar de ikke engang udstrække sig over den forreste 
Halvdeel af Bagkroppen. 
e. Med Hensyn til det Omrids, som Vingedækkerne tilsammentagne have, 
da rotter si^ dette ganske efter den Fortn, som Bagkroppen har; foruden de 
Former, som i det Foregaaende Icjlighedsviis ere berOrte, kunne de være æg¬ 
dannede, ovale, aflang-firkantede — og disse tre ere do hyppigst fore¬ 
kommende piler firkantede, trekantede, sylformige, kredsruude. 
