Frilkj;i-I)cdc. 
43 
undertiden finder Spidsens TilbagebOjning ikke Sted, og Vingerne er da alene 
længdefoldede (a. plkatae). 
c. Skæl eller anden ejendommelig Beklædning forekomme ikke paa de frit- 
kjæbede Insekters Vinger; hyppigcn erc derimod Randene fiint cilierede. Aa- 
rerne, især de tykkere, optræde ofte med en stribet eller rillet Skulptur. 
V. Benene. 
8 . ‘ 24 . 
Benene (pedes) ere de leddede Bevægelsesredskabor, som uden Undtagelse 
have en hornagtig Bedækning og ere parviis indfojede i Bryststykkets tre Ringe; 
forste Par eller Forbenene (p. antici) i de af Forbrystbenet og Forskulder¬ 
bladene dannede forreste Leddegruber {acetabula antied), andet Par eller 
Mel lem benene (p. intermedii) ide af Mellem- og Bagbrystbenet samt Mellem¬ 
skulderbladene dannede mellemste Leddegruber (a. inlermedid), og tredie 
Par eller Bagbenene (j>. postici) imellem Bagbrystbenet og forste Bugring eller 
i de bageste Leddegruber (a. postied). 
Ethvert Been sammensættes af 
a. Hoften (coxd), H,c og J, c, det fOrste, tykkere, snart kugleformige, 
mangesidede eller keglcformige, snart pladeformige (c. laminatac) Led, 
som er artikuleret med Leddegruben; dets Rodende har en Aabning 
til Gjennemgang for Musklerne. — Frie (c. Uberae) kaldes Hofterne, 
naar de kunne drejes i deres Leddegruber, og saaledes virke som en 
Leddetap for Laarets Bevægelse; — hos de faslvoxne Hofter (^c. fucae) 
er det Modsatte Tilfældet, og Laarets Bevægelighed er da alene betin¬ 
get af Leddeforbindelsen mellem Hoften og Hofteringen. 
b. Hofteringen (Jrochanter)^ II, t og /, t, optræder sædvanligen som et 
kegleformigt eller kolleforrnigt lille Led, hvis Rodende er indloddet i 
Hoften og hvis Spidse har en Grube for Indfojningen af Laaret. — 
Sjeldncre er den ægformig eller forlænget til en udenfor Laaret frem¬ 
ragende Spidse: lægger denne sig langs med Laarets indvendige Side, 
kaldes Hofteringen s tottende {fulcrans'). 
c. Laaret (femur), J, f, det tredie, mest forlængede, oftest trinde, men 
undertiden sammentrykkede, nedtrykkede, ægformige, kolleformigc, 
teenformige, ellipsoidiske, eller endog kugleformige Led, hvis Forbin¬ 
delse med Hofteringen er fast, og som paa sin nederste Endes Under- 
Hade har en Leddegrube for Skinnebenets Indfojning.—Knægrube 
(gonytheed) kaldes den Fordybning, som strækker sig henad Laarets 
Underside, og i hvilken kan oplages 
d. Skinnebenet (tibid), J, det fjerde, rette eller krummede, mest 
valseformige eller kantede, men undertidrn ogsaa flade og brede Led, 
der i Almindelighed har samme Længde som Laaret; med dette for¬ 
bindes det ved en Ginglymus. Hyi)pigen tiltager det i Brede nedimod 
sin Spidse; ofte er det besat med Haar, Torne, Borster, Pigge e. d.; 
fingret (palmald) hedder det, naar det til Siderne deler sig i spidse 
