44 
Frftkjn-liodc. 
Fortsætninger; — Randene ere liyppigcn rund- eller savtaggede, bdl- 
gede o. s. v. 
a. Hos en stor Mængde Insekter findes paa den nedadvendte Side af 
Knæleddet en lille firkantet ftornplade, som ved en Ginglyinus er 
heftet til den underste Tverrand af Skinnebenets fordybede Lcdde- 
hoved (vwltila), og som lægger sig hen over Knæhulens Hud: jeg vil 
kalde denne Deel Knæpladen. 
p. Sporer Qcalcaria) ^ J, c*, ere mere eller mindre tykke og lange 
Torne, som ere indleddcde i Skinnebenets nederste Ende nedenfor 
Fodens Indfiijning; deres Antal er i Regelen to, sjeldnere een; ofte 
mangle de excalcarata); undertiden ere de kloftede i to eller flere 
Sjjidser. — Undertiden er imellem Sporernes Sider og Skinnebenets 
Ende udspændt en lille tynd Hud, Sporeliuden (vehm). 
e. Foden (tars«,«), bestaaer af en Række med hverandre artikule¬ 
rede Led af mangfoldigt afvexiende Form og indbyrdes Storrelseforhold; 
det furste. Skinnebenets nederste Ende indfojede Led, adskilles som 
Rod 1 ed, det yderste som Kloled. — Femleddede (pentamera) hedde 
de Insekter, som have fem Led i hver af de sex Fodder; utydeligt fem¬ 
leddede (cryptopentaineva) hedde de, hvis FOdder vel alle bestaae af fem 
Led, men hvor det næstyderste Led er skjult i eller under det tredie; — 
ul igeled de de (Acterome/'o) kaldes de, hvis fire forreste Fijdder sammen¬ 
sættes af flere Led end de bageste; — desuden gives der Fritkjæbede 
med fireleddede, treleddede, toleddede og uleddede Fddder 
{E. telramera, trimera, dimera, mono7nera); og blandt disse atter uty¬ 
deligt fireleddede (cryptotclramera) o. s. v. 
Sædvanligen nærmer Foden sig i Længde til Skinnebenet, især den fem- og 
fireleddede. Dens Form er snart sammentrykket og smal, snart fladtrykket og 
bred; De enkelte Led gaae fra den hyppigst trinde Form over til den kolle- 
formige, kegleformige, omvendt kegleformige, trekantede, firkantede, halvmaane- 
formige, hjerteformige, fligede, lappede, tilrundede o. s. v. Ofte ere enkelte 
eller alle Led især paa Forfodderne bredere hos Hannerne, og hos dette Kjiin 
ere tillige ikke sjeldent de undertiden flade Saaler (jjfantae) fortrinsviis be¬ 
klædte med et filtet, svampet, haaret (^piilvilti) eller skællet Overtræk, ligesom Si¬ 
derne og Spidserne af de enkelte Led i Regelen ere besatte med Haar eller 
Smaatoriie. — Sugeskaale {palellulae) findes undertiden paa Hannernes udvi¬ 
dede Saaler. 
Til det yderste Led eller Kloleddet (itmjvis s. unguUi), «, hOre des¬ 
uden ofte 
a. Kloerne {ungviculi^ w*', een eller i Regelen to oftest krummede og 
spidse Redskaber, som ere indleddede i Kloleddets Ende ved Siden af 
hinanden. De afvexie betydeligt i Storrclse, og ere snart enkelte (m. 
simplices'), snart klOftcde (u. deres Underside er ofte tandet, 
savtagget, kainformig (u. pectinati) e. d. 
