Carabi. 
rio 
for hver Art kjcnder en dobbelt Form for Hovedet, en stbrre og en mindre, 
imellem hvilke ikke altid Overgange forekomme. 
Ojnene ligge uden Undtagelse bagved Antennerne omtrent pua Midten 
af Hovedets Sider. Deres Omrids er i Almindelighed kredsrundt eller ovalt, 
sjeldnere njredannet (Cicindela, Elapbrus, Noliophilus); de ere oftest af 
Middelstbrrclse, undertiden temmeligt smaa, som hos Dyschirius, Diachromus, 
Stomis, Taphria og Loricera, sjeldnere meget store, som hos Cicindela og 
i Elaphrinernes Gruppe; Konvexitcten er middelmaadig hos do fleste, ringe 
hos de fleste Harpaliner og Liciciner, betydelig hos de med meget store 
Ojne udrustede Sla*gter; dog ere ogsaa mange smaa Ojne kugleformigt 
fremstaaende, som hos Dyschirius, mange Pterostichiner, Carabus, Loricera, 
Panagaeus og hos mange Bcmbidiiner. Undertiden rotter sig Storrelsens og 
Konvexitetens Grad efter Kjonnene. — Facetterne ere sexkantede og nogne. 
Læben bæres vandret eller svagt nedbojet, og slutter sig med sin ba¬ 
geste Rand til Mundskjoldets rette eller let udrandede Spidse, hvis Brede 
den sædvanligen næsten udfylder, saaledes at den kommer til at overdække 
den nederste indvendige Deel af Kindbakkernes overste Flade. Den er saa¬ 
ledes stedse tydeligt Iremragende, og dens Hudlorbindelse med Mundskjoldet 
tillader som oftest Bevægelighed. — Den er hornagtig, paa Undersiden be¬ 
klædt med en undertiden svampet Hud (Læbens Ganehud), som bagtil af¬ 
giver en Fortsætning, der lægger sig paa Ganen (ajwphyse labro-palatine, 
Straus-Durckh.), og Oversidens Hornsubstans danner omkring Randene en 
undertiden kallbs (de store Carabini) Ombdjning, som slutter sig til Gane¬ 
huden; denne Ombdjning finder undertiden kun Sted ved Spidsen, medens 
paa Siderne Oversidens og Undersidens Hude umiddelbart lægge sig vandret 
paa hinanden, i hvilket Tilfælde en gjennemskinnende Hudsdm danner sig, 
der ofte betinger en svag Tilrunding (de fleste flade Læbeformer, og især 
tydeligt hos Patrobus) af Læbens Sider. Konvexitcten er i Almindelighed 
kun ringe. Omridsets Form kan gjennem en Række af Afvexlinger saale¬ 
des forfolges fra den halvrunde hos Cicindela og Noliophilus indtil den dybt 
tofligede bos Cychrus: tilrundet fortil og næsten dobbelt saa bred som lang 
er Læben hos Panagaeus og Leistus; paatvers allang med afrundede Forhjer¬ 
ner hos Clivina; paatvers rektangulær med undertiden noget udrandet Spidse 
og svagt tilrundede Sider er Læben hos de fleste Slægter; næsten firkantet 
bliver den hos Anisodaetylus, Amara, Pterostichus og Sphodrus; Spidsens 
Indbugining tiltager elterhaanden i Dybde og Skarphed medens Forhjbrnerne 
tilrundes hos Loricera, Harpalus, Bradycellus, Amara, Zabrus, Broscus og 
