Dromius, 
95 
er den dog temmeligen udbredt, og forekommer overalt i det sydligere Danmark, 
hvor Lokaliteterne begunstige den (omkring Kjdbenliavn ved LeersCen, Lyngby- 
So, StrandmOllen o. s. v.)- 
Dromius. 
Tab. 111, Fig. B. e-li. 
Dromixis Bon — Lebia p. Lair. 
Menlum dente medio nuUo. Ligula una eum paragiossis snbeoriaeeis rotun- 
data. Palpi articulo ultimo oviformi apice subaeuminato, Tarsi articulis integris; 
ungviculis pectinatis. 
Ingen Ilagetand. Tungen tilsammcntagen med de næsten læderagtige Bitunger 
fortil afrundet. Palpernes Endeled ægformigt med stump Spidse. Faddernes Led 
hele: Kloerne kamformige. 
Slægtens Navn er afledet af 8pO[j.OC Lob, eller maaskec al SpOfxåuj en Ldber. 
Labben firkantet, dobbelt saa lang som bred, med afrundede ForhjOrner og 
neppe indbugtet forreste Rand. — Kindbakkerne korte, tykke og trekantede; 
den indvendige Kant er stump og enten i sin hele Udstrækning svagt rundtagget 
eller ogsaa kun ved Roden forsynet med to trekantede flade Tænder; Spidsen er 
jevnt krummet, stump og undertiden klOftet. 
Kjæbernes (fJ Hængselled er pæredannet og hvælvet med buet OversteRand; 
Stammen er liOjt hvælvet med indbugtot Yderside, den indvendige Flig svagt 
krummet, smallere og ikke længere end Stammen, den ydre Fligs Rodled 
valseformigt og noget bojet, Endcieddet ægformigt med stump Spidse. — Sal¬ 
perne ere meget tykke: Rodleddet kort og kolleformigt, andet Led ligesaa stort 
som Sjjinmen, pæreformigt, tredie Led dobbelt saa kort, omvendt kegleformigt. 
Endeleddet dobbelt saa- langt som tredie Led og meget tykkere. 
Hagens (e^ Sidellige ere nedtrykkede, trekantede, stumpe og paa Siderne 
fremtrukne under en stump Vinkel; Bugtens Rand mellem Fligene er ret. _ 
Tungepalperne ere meget tykke, deres andet Led svagt krummet og af samme 
HOjde som Fligene; Endeleddet har omtrent samme Form og Stbrrelse som Kjæ- 
bepalpernes, men er noget tykkere og mere stumpt. — Den brede og noget ud¬ 
hulede samt fortil og paa Siderne afrundede, men bagtil tilspidsede Tunge (g) 
bærer sex Tungeborster; Bitungerne slutte sig med deres indadbojede spidse 
Ender tæt til lungen, saa åt hele Organets forreste Rand bliver jevnt buet. 
Antennerne ere traadformige og omtrent af samme Længde som Hoved og 
Forryg tilsammentagne; Leddene ere omvendt keglcformige og med Undtagelse 
af det noget tykkere Skaft og det lille Vendeled neppe forskjellige i StOrrelse. 
Hovedet er noget nedbiijet med næsten fladt Ansigt; Ojnene kuglerunde, af 
Middelstørrelse, og noget fremstaaende. 
forryggen er hjertedannet, neppe større end Hovedet, med svagt indbugtet 
forreste Rand, afrundede Skuldre, smallere Rod og næsten flad Overside; For- 
brystbenet er smalt og fremstaaende med tilspidset Ende. Dækvingerne ere to 
til tre Gange længere end Forryggen og henvod dobbelt saa brede, mere eller 
