Chiarniiis. 
267 
5. CULAKMLS VESTITUS. 
Pvbescens, siipra viridis, antennin, pronoti maryine, elytrorum limbo apiceqve 
pedibusqve flavis. 
Fiinlhaaret, Oversiden yriin; Antennerne^ Forryyyens Sidekanter, Vinyedcek- 
kernes Ydersom. oy Spidse samt Benene yide. — 4^ Lin. 
Synon. Fabr. Syst. EIciUli. I, 201), lO-O. — Carabus vestilus. 
Schiinh. Syn. Ins. I, 208, 222. — 
Gyll. Ins. Sv. II, 81, .5. — TIarpalus veslilus. 
Dej. Spcc. II, •020, 22. — Chlaenius vestitus. 
Afbildin. Panz. Fn. (Icrm. XXXI, .0. — Carabus vestitus. 
Oliv. Ent. III, a.'j. Tab. o, Fig. 49. — 
Oversidens noget giindsende griinne Farve er især paa Hoved og Forryg meget 
lysere end hos den foregaaende Art; Munddelene ere riidgnle eller dog mere dybt 
gule end Antennerne, Kindhakkernes Spidser brune; den middeldybt ikke tæt pun¬ 
kterede og adspredt fiinthaarede Underside er matglindsende sort eller mclalsort: griin 
Metalglands har Brystet ofte og Struben allid. — Det ndgnc Hoveds Ojne ere store, 
mere ktigleformige og noget mere fremragende end hos den foregaaende Art, Pan¬ 
degruberne aflange, middeklybe og rynkede. — Forryggen er graaguult liinthaaret, 
overalt grovt og enkelt punkteret, næsten hjertedannet, en Trediedeel bredere end 
lang, fortil kun meget let indbugtet, Forhjbrnerne middclmaadigt ncdbiijede, niiddcl- 
hvælvede, spidsvinklede, og skarpe; Siderne ere fortil stærkt tilrundede, bagved Midten 
meget sammentrukne, og indbugtede ovenfor de skarpt retvinklede Baghjdrner: Roden 
bliver saaledes en Trediedeel smallere end Midten; den bageste Rand er næsten ret. 
Siderandenes skarpe Kant er guul ligesom de, især bagtil, for Slægten paafaldcnde 
smalle Sidcombdjninger; Skiven er fladt hvælvet. Renden dyb, de maanodannede 
Indtryk smalle, ujevne og middcldybe, Hjornegruberne allange, d\bo og skarpe. — 
Rygpladen er utydeligt punkteret, men har undertiden et lille I.ængdeindtryk i Midten. — 
Benene ere klart gule, Fddderne og Ilofleringene rod lige. Hofterne brune eller sorte¬ 
brune. — Dækvingerne ere fladt hvælvede, graagunlt fiinthaarede, mindre flint og 
langt mindre tæt gry nede end hos den foregaaende Art, to Gange længere end For- 
ryggen og over de betydeligt fremragende jevnt rundede Skuldre næsten dobbelt saa 
brede som dennes Rod, hvilken Brede de paa Grund af de i Midten næsten rette 
men bagtil stærkt divergerende Sider meget foriige indtil bagved deres Midte, som 
er tre Fjerdedele bredere end Forryggens Midte, hvorpaa de stumpt tilspidses: de 
bageste Sdmhjorner ere skarpt spidsvinklede. Udsnittene korte og dybe. Farven er 
ofte mindre klar end Forryggens: den skarpt begrændsede klare gule Farve indtager 
Sidedækkerne, Ydersdmmen til den ottende Stribe og, i en bredere Udstrækning, 
hele Spidsen. Striberne ere som hos alle Chlaenier fine, Mcllemruminene fladt 
hvælvede, den ottende Stribes Gruberække af saudeles Fiinhed. 
Ved Soer og .\acr, som have sandede Bredder, undertiden ogsaa ved Havet; 
den niaa ansees for sjclden. Udbredt over naisteii liclo Europa. 
