30i 
Cslosoma. 
Calosoma. 
Tab. XII, Fiy. B, p -u, 
Calosoma Weber, Fabr. &c. — Calosoma og Callislhenes Fischer. 
Mentnm dente medio aciUo, lobis lateralibus breviori. Lkjula apice obtuse 
acuminala, paragiossis coriaeeis ei connatis longior. Palpi articulo ultimo subse- 
curiformi. JMhrurn bilobinn. Tarsi antici maris articulis dilatatis qvatuor, omni¬ 
bus aut supei'ioribus tribus subtus densc spongiosis. 
Hagetanden spids, kortere end Fligene. Tungen stumpt tilspidset: Bitungerne 
læderagtige, (astvoxne til Tungen, og kortere end denne. Palpernes Endeled næsten 
dxeformigt. Læben tolappet. Hannens Forfodder med fire udvidede Led: alles 
eller kun de tre førstes Saaler tæl svampede. 
KaXo? smuk, og Legeme. 
Tanden, som fra Kindbakkernes Midte strækker sig frem foran Fryndse- 
rækken, er hos Calosoma ikke kloftet; forresten ere Kindbakkerne (q) ganske 
som hos Carabus, kun er deres Overllades forreste Halvdeel almindeligviis besat 
med skraae Bolgestriber. Læben (p) afviger fra den foregaaende Slægts ved 
storre Længde, mindre Brede og saavel dybere som skarpere Bugt, hvorved to 
stærkt divergerende tilrundede Lapper dannes; Læbeborsterne ere undertiden 
rudimentære. Stillingen, StOrrelsen og Antallet af deres Leddegruber hOjst af- 
vexlende. 
Kjæberne (r) frembyde liere Ejendommeligheder. Hængselet er forlænget 
indad i en lang, smal og krummet Fortsadning, og fra dets Overllade tilbage¬ 
træder en stump trekantet Forhojning. Tyggelligen er svagt s-bojet, bred, 
læderagtig i Banden, og forsynet med en særdeles tæt Fryndserække af fremad- 
liggende ildrOde Haar; Fligens Spidse viser et besonderligt Omrids, som kunde 
sammenlignes med Konturen af et Ornehoved, hvis korte krumhiede'Næb danner 
Fligens indadvendte Spidse, og hvis Isse er foiwjnet med en Busk eller Fryndse 
af lange, fremad og indad rettede, ildrbde Haar. Kjæbepalperne ere længere og 
tykkere end hos Carabus, ligesom deres enkelte Led mere trinde. 
Hagens (s} Flige ere fortil og udentil stærkt afrundede: den indvendige 
Randkant tager Deel i Rundingen; Tanden er spids, smal og naaer kun til 
Bugtens Midte. Tungen afviger kun derved fra den hos Carabus, at den er 
mere hulet, stærkere hornagtig og bredere rhombedannel; Bitiingerne ere stær¬ 
kere læderagtige, saavel tættere som længere behaarede, og desuden saamegct 
bredere ved Roden, at et Stykke af denne bliver synlig til hver Side udenfor 
Tungepalpernes Stammer. Disse sidste ere tykke, tronimeformige, parallele og 
tæt sammenliggende; Palperne selv lorholde sig til Kjæbepalperne som hos den 
foregaaende Slægt, naar undtages, at deres Rodled ere længere, mere udadkrum- 
mede og af den Grund mindre fjernede fra Hagebugten, at Tungepalpernes 
Stammer mangle den blæreagtigt udspændte Ende, som lindes hos Carabus. 
Antennernes Skaft og Vendeled ere tilsainmentagne ikke længere end SvO- 
bens Grundled; dette sidste er stærkt sammentrykket ved Roden, ligesom det i 
