CRiosuina. 
509 
Læljeiis mellcmsti; Gruber flyde saiiiineii i et skarpt Tverindtryk Kjæbepal- 
pernes iiæstydcrste Led er dobbelt saa langt som Endeleddet. — Forbrystbenet har en 
Længderende ved Roden; dets smalle Ende er bredt kantet saavel paa Siderne som 
omkring Spidsen. 
Hannens Forfddder ere kun lidet udvidede, meget sammentrykte, og ligesom 
Renene overhovedet kortere end hos de to foregaaende Arter; de to mellemste Led 
have tydelige Sideindtryk og kun lidet afrundede Rodhjdrner. Skinnebenene ere 
rette, de bageste bebaarede paa samme Maade som bos C. Syeophanta. 
Den har især hjemme i det mellemste og nordligere Europa, og lever |iaa 
fri Mark. Kundskaben om dens Udbredelse og Forekommen i Danmark er 
endnu noget indskrænket. Hr. Roie har for mange Aar siden trull'et to Indi¬ 
vider i Jylland, og tydske Korrespondenter have forsikkret mig om, at den 
ikke er sjelden i Sonderjyllands Sandegne. 
4 CALOSOMA SERICEUM. 
Nujrum, supra ohseure aeneum, elytris sublilUer punetato-strialig, trani<versim 
imhricuto-rwjosis^ fooeolisqve aeneis Iriplki serie iinpressis. 
Sort, Oversiden morkt metalfarcel; Vinyedækkerne flint punkteret-stribede^ 
Uitjlayt-rlinkede, med tre Rækker mctalfarvede Gruber. — 9 - li Lin. 
SviSOiS. Fabr. Syst. Eleulli. I, 216, 6. — Catosoma serireum. 
Piiyk. Fn. Sv. I. 12S), 42. — Carnbus aurojmnctutus. 
Duft. Fn. Austr. II, 15, 4. — Catosoma sericeum. 
Gyll. Ins Sv. II, .52, 4. — Catosoma indagator. 
S lur ni I). Fn. Ins. III, l‘?2, .5. — 
Dej. Spec. II, 20.'!, 10. — Catosoma auropunctatum. 
Undersiden har aldrig Metalglands; Oversidens Farve er ubestandig, men da et 
matglindsende kobhersort Bronce er den hyppigst forekommende, betragtes den her 
som den normale. — Hovedet er ikke meget mindre end Forbryststykket, men mindre 
tykt end hos den foregaaende Art; Oversiden er (iint og særdeles tæt (lunkteret. 
Pandegruberne middeldybe, krummede og bagtil noget længderynkede. — Forskulder- 
bladeuc ere enkelt og liint, Mellem- og Bagbrystbenets Sider tættere og dybere imn- 
kterede. — Forryggen er over en halv Gang bredere end lang; dens yderst tætte 
og line Punktur tiltager i Styrke ud imod Randene; Spidsen er svagt vinkeldannet- 
indbugtet, Forhjornernes Spidser dybt nedhdjcde, jevnt hvælvede og skarpt retvin¬ 
klede; Siderne ere i deres hele Udstrækning stærkt rundede og fra Midten af 
stærkere konvergerende bagtil, saaledes at Roden bliver en Trediedeel smallere end 
Midten og Spidsen lidt bredere end Roden; Baghjdrnerne ere stumpvinklede, afrun¬ 
dede og deres Spidser tilhagotrukne. Randen imellem dem svagt buet. Den forreste 
Rand er bredt. Siderandene meget skarpt og hiijt, kantede meii ikke bulede; Skiven 
er fladt hvælvet, Renden særdeles liin, de maanedannede Indtryk utydelige, Hjdrne- 
gruberne dybe og temmeligt store, men ikke skarpt hegramdsede. — Den lille, 
næsten ligesidede, Rygplade er ujevnt punkteret-indtrykket i Midten. — Dækvingerne 
ere middelmaadigt eller fladt hvælvede, tre Gange længere end Forryggen og over 
de temmeligt fremragende afrundede Skuldre en Trediedeel bredere end hiin, hvilken 
