510 
Calosuina. 
Brede de hos Hannen beholde men hos Hunnen noget forlige indtil tæt ovenfor 
den stumpt tilspidsede Ende, idet de rette Sider hos hiin næsten ere parallele, men 
hos denne lidt divergerende bagtil ; de bageste Somhjdrner ere skarpt spidsvinklede, 
IJdsnittene forsvundne. Paa hver Dækvinge sces sexten yderst fine Striber; de al¬ 
deles flade Mellemrum vise under en meget skarp Lupe eh yderst fiin chagrinagtig 
Skulptur, og have desuden dybe og regelmæssige buede Tværrynker, der meddele 
hole Fladen et biilgorynket og taglagt Udseende; det fjerde, ottende og tolvte Mel¬ 
lemrum have hvert en Række af kobber- eller messingfarvede runde Gruber, som i 
Bunden vise et lille Gryn, men hvis Antal og Stilling mod hverandre indbyrdes ere 
aldeles ubestandige; Randhulingen og Spidsen ere flint og tæt kornede. — Bugens 
Midte er flint tverrynket, dens Sider tæt og middeldybt punkterede; det yderste 
Bugled er hos begge Kjdii dybere tverrynket, men har ingen tydelige Gruber inden¬ 
for Randen. 
Munddelene afvige ikke fra dem hos den foregaaende Art. — Forbrystbenets 
hvælvede Rod har en tydelig Længderende; dets flade og smalle Ende er bredt og 
skarpt kantet saavel paa Siderne som omkring Spidsen. 
De bageste Skinnebeen ere hos Hunnen noget krummede, især de mellemste, 
hos Hannen ere begge Par bueformige; Spidserne ere hos begge Kjdn stærkt ud¬ 
videde og hos Hannen tæt haarede paa den indvendige spejlglatte Side, ovenfor den 
bagestc Spore. De udvidede Led i Hannens F'orfcidder (u) ere betydeligt bredere 
end hos de ovrige Arter og danne tilsammentagne en oval, næsten tagformig. Plade; 
alle Leddene have meget sldrre Brede end Længde: Grundleddet er bredt trekantet, 
andet Led firkantet paatvers, med et fladt Indtryk paa den udvendige Side, tredie 
Led maaneformigt og dobbelt saa bredt som langt, det fjerde bjertcformigl. 
Varieteter. 
p Oversiden klart kohberbruun. Dækvingerne rned ligefarvede Gruber, 
y. Oversiden messinggrbn., Dækvingerne med ligefarvede Gruber. 
5. Oversiden dybt broneegron, Dækvingernes Gruber messinyyule. 
6 . Oversiden broncesort. Dækvingernes Gruber kobberrbde. 
5 . Oversiden broncesort. Dækvingernes Gruber messinggrbnne. 
Y). Oversiden matsort. Dækvingernes Gruber kobberrbde. 
0. Oversiden matsort, Dækvingernes Gruber bronceyrbnne. 
t. Eensfarvet matsort. 
Varieteterne forbundne ved tallbse Overgange. 
Den lever paa sandede Marker og vaade Fælleder, fornemmeligen i Nær¬ 
heden af Havet. Den er særdeles sjelden overalt i Europa, med Undtagelse alene 
af Danmark, som synes at være denne Calosoma’s rette Hjem. De Egne, hvor 
man især træller den llokkeviis, ere Kysterne af Amager, det nordlige Jylland 
ved Kattegattet og liere af Smaaderne, især SamsO; inde i Landet er den meget 
sjelden, men secs dog nu og da paa sandede Marker. 
