Leislus. Nebria. 
315 
SVNON. I''al)r. Sysl. Eleutli. I, '205, 191. — Carahtis rufesrens. 
Schoiih. Syn. Ins. I, ‘213, ‘2.'i6. — 
Gyll. Ins. Sv. II, 47, 1. — Poijonopliorus spinilabris b, 
Sturm 1). Fn. Ins. III, 158, 4. — Lexstus rufescens Var. 
Dej. Spec. II, ‘218, 6. — Leistus terminatns. 
Den ligner saamcgct den foregaaende ,\rt, at jeg kan indskrænke mig til at 
angive dens Afvigelser: Uiistfarvcn er meget klarere og især paa Forryggen næsten 
rddguul; Hovedets Overside er sort paa Mimdskjoldet nær: Panden er tæt og flint 
stribet ved den indvendige Ojerand; foruden Vingedækkernes Spidser er ogsaa Bu¬ 
gens Finde sort eller bruunlig. Forryggen er mindre smal ved Uoden og dens Side- 
randc falde mere skraat paa Bagranden, saaledes at de forresten skarpe Bagbjorner 
blive stumpvinklede. Dækvingernes Striber ere mindre brede og mindre grov pun¬ 
kterede. Bugens Sider ere kun ved Uoden punkterede. 
Paa fugtige Steder i Skove; sjelden. 
IVebria- 
Tab. XllI, Fig. B, f-m. 
Nebt'ia Lair. — Nebria og Uelobia Leacli. 
Mentum dente medio brevi duplici. Ligula apice medio aeuminata, paragiossis 
membraneis ei contiguis sublongior. Palpi articulo ultimo clavato. Labrum apice 
truncatum aut emarginatum. Tarsi antici maris articulis subdilatatis tribus, subtus 
apice parce spongiosis, 
llagetanden korty dobbelt. Tungens Ende tilspidset i Midten; Bitungerne 
hudaglige, sammenlobende med Tungen og noget kortere end denne. Palpernes 
Endelcd kolleformigt. Læbens Spidse lige afskaaren eller indbugtet. Hannens Eor- 
fodder med tre svagt udvidede Led: Saalernes Spidser tyndt svampede. 
Ne^p^fXC forekommer hos Aristoteles, der, som bekjendl, ikke har anvendt det for noget 
I.eddedjT. 
Nebrierne forcstillle den foregaaende Slægt paa et lavere Trin. Deres Ha¬ 
bitus afviger fornemmeligeii ved (ladt trekantet Hoved, kun lidet fremragende 
Ojne, bagtil mindre sammentrukket Forbryststykke, sædvanligen adang-lirkantede 
Difkvinger og mere valseformige end teenformige Laar. Antennerne ere saa 
lange som Dækvingerne; Skaftet er betydeligt kortere end bos Leistus og ofte 
kun halvt saa langt som SvCbens Grundled; jeg formoder, at det er paa det 
sidstnævnte Leds relative Længde, at Leach har villet grunde sin kun nominelt 
opstillede Slægt Helobia. 
Læben er dobbelt saa lang som bred og sædvanligen næsten firkantet; Si¬ 
derne ere mere eller mindre tilriindede, Forhjiirnerne mere eller mindre stump¬ 
vinklede; den forreste Uand er sædvanligen kun svagt indbugtet (^f), hos nogle 
Individer danner den derimod en dyb og vinkeldannet Bugt (g). Kindbakkerne 
(h) ere korte og kun lidet krummede; Spidsen er temmeligt skarp; den ydre 
Flade stræber ved sin brede Skræntning udad at nærme sig til Leistus; den 
indvendige Uand har i Midten en lille skarp Tand og ved selve Roden een eller 
to mindre. Kjæbernes (^i) Hængsel er pæredannet. Stammen er især fortil bred, 
dens indvendige Rand stumpvinklet; dens Ryg bærer liere lange og stærke 
