Trcrlms. 
327 
Varieteter. 
(5. Klart rodgml, Hovedet sort^ Bugen bruunlig. 
SYINO^. Payk. Fn. Sv. I, 145, 62. — Carabia tristis Var. 
Meget almindelig, og udbredt over hele Europa, Paa Bornholm har jeg 
kun seet Varieteten, der ogsaa i andre Egne er almindelig. 
4. TRECHUS RURENS. 
Alatus, ptceus, supra coeruleo-micans, antennis pedibusqve testaceis: pronoto 
cordato^ angulis posticis rectis: colcopteris oblongo-ovatis, punetato-striatis. 
Vinget, sortebruun. Oversiden med metalblaat Skær, Antennerne og Benene 
rbdgule: Forryggen hjertedannet, med retvinklede Baghjorner: Dækvingerne fortæn- 
get-ægdannede, punkteret-stribede. — 2^-2^ Lin. 
SvNON. Fabr. Syst. EIcuth. I, 187, 92. — Carabus rubens. 
Gyll. Ins. Sv. Il, 34, 20. — Ilembidium paludosum. 
Dej. Spec. V, 8, 4. — Trechus paludosus. 
Anni. Sturni’s Trechus paludosus (D. Fn. Ins. VI, 89, 13j citeres af Dejean, og 
hans Rcskrivelse passer ogsaa aldeles paa denne Art; men jeg har dog ikke 
villet anfdre den Slurm’ske Trechus som synonym, ffirst, fordi hun ikke citerer 
Gylicnhal, og dernæst, fordi hans Afbildning (1. c. Tab. CLI, Fiij. d. Dj, som 
forresten taaleligt gjengiver Omridset af den Gyllcnharskc Art, er illumineret 
paa en altfor afstikkende og unaturlig Maade og desuden paa selve Fladen be¬ 
tegnes som en ny Art. 
Hoved Og Forbryslstykke cre morkerc, Forryggciis Sidcombiijninger, Bugen og 
Dækvingerne lysere brune: del er især de sidste som vise det blaaligc Skær; Mund¬ 
delene have Antennernes Farve. — Hovedet er noget forlænget, Ojnene neppe frem¬ 
ragende, Pandegruberne ligesom hos den foregaaende Art, men endnu dybere. — 
Forryggen er af lidt stdrre Længde end Brede og en Fjerdedeel smallere ved Roden 
end over Midten: Spidsen er svagt indbugtet, Forhjdrnerne svagt fremtrukne, noget 
nedbojede, skarpe og næsten retvinklede. Siderne fortil jevnt rundede, bagved Midten 
konvergerende og langt indbugtede ovenfor de yderst skarpe og næsten spidse Bag- 
hjdrner; den bageste Rand er lidt buet i Midten og lidt indbugtet ved Enderne. 
Siderandene ere skarpt og bredt kantede samt især bagtil noget opadbojedc, Skiven 
fladt hvælvet. Renden og de maanedannede Indtryk skarpe og dybe, Iljornegruberne 
temmeligt store, dybe, runde og skarpt begrændsede, del mellemliggende Stykke 
enkelt punkteret ved Ruden. — Dækvingerne ere kun ved Siderne og Spidsen noget 
hvælvede, tre Gange saa lange som Forryggen og over de retvinklet fremslaaendc 
afrundede Skuldre en halv Gang bredere end hiin, hvilken Brede de paa Grund af 
Sidernes svage Runding neppe fordge indtil den afrundede Spidse. Striberne ere 
middcidybe og temmeligt stærkt punkterede, men blive svagere ved Spidsen og paa 
Sidernes yderste hvælvede Deel; Stribernes Lob ved Spidsen er som hos den fore- 
gaaeiidc Art, kun danner den anden Stiibc cn meget stdrre og næsten krogformig 
Bugt. — Undersiden er glat. 
Under Mos paa fugtige Steder i Skove, men meget sjelden. Den synes 
ikke at gaae længere imod Syd ond til Danmark. 
