Agabus. 
4M 
og uregelmæssige Ujevnheder henimod Ryggens Rand (A. bipunctatus, fusci- 
pennis), atter hos andre er hele Undersiden fiint chagrineret (A. agilis): 
hos alle er dens indvendige Rand mere eller mindre tæt fry udset. Hagens ba¬ 
geste Rand danner en mere (e) eller mindre (d) stærk Bue, men er altid ind¬ 
bugtet til hver Side, saaledcs at den kommer til at danne en fembugtet 
Slangclinie; Fligene ere udentil svagt rundede. Rod- og ForhjOrnerne spidsvin¬ 
klede men stumpe, do sidste endog mere eller mindre afrundede, de indvendige 
Sider mere (e) eller mindre (d) skraatliggende. Bugten altsaa mere (^d) eller 
mindre (e) dyb; Tanden er særdeles kort og bred med lige afskaaren eller meget 
let indbugtet Spidse og skarpt stumpvinklede Forhjorner. Hagestriben er heel 
og fortsat bagom Tanden. Tungen rager mere ^e) eller mindre (d) frem foran 
Hagens Flige; ralpeombOjningerne efterlade et budet, fortil af Tungens bageste, 
let rundede, Spidse begrændset Rum af Tungestammen; Tungens Forhjorner cre 
spids- eller retvinklet-afrundede. Forranden snart let buet (d), snart indbugtet 
(e), undertiden niigen, hos tiere besat med enkelte Borster i sin hele Udstræk- 
ning (A. maculatus, A. agilis, e), sjeldent (A. fusci])ennis, d) forsynet med 
en Række af fine Smaagruber og henimod hvert HJCrne med en stbrre, der 
bærer en lang Busk af fine TungebOrster. Tungepalpernes Led (e, d) ere kdlle- 
formige, andet Led dobbelt saa langt som Rodleddet, tredie Led af samme 
Længde som andet Led og mere eller mindre krumt, dets Spidse lige afskaaren, 
hos nogle (d) tillige dennes indvendige Hjdrne: det er mindre end Kjæbepal- 
pernes Endeled; andet Led har undertiden (_d) en svag ForhOjning paa den 
indvendige Sides Midte. 
Forbrystbenet er forskjelligt efter Arterne, Baghofternes Flige ligeledes for- 
skjellige, temmelig ophOjede, kantede paa Siderne, Spidserne divergerende, ovale 
og afrundede. 
Da Baghofterne tillige afvexle i Udstrækning og i Formen af deres Be- 
grændsning fortil, opstaae derved store Forskjelligheder i Formen af Bagbryst¬ 
benets Sidevinger: hyppigst ere de bredt tilspidsede og noget tilbagekrummede, 
sjeldnere meget smalle, rette eller buede. 
Paa Hannens Forskinnebeen er (f) den ene Spore indplantet nedenfor og 
den anden ovenfor Fodens Leddegrube, der ligger læt ved Skinnebenets Spidse, 
nederst ved det indvendige Hjdrne af den indvendige Sides glatte, oventil af en 
Buelinie begrændsede. Udhuling. De to forreste Par Been cre tæt besatte med 
Svbmmehaar paa den udvendige Rand hos begge KjOn; Svtimmehaarene paa de 
forreste Skinnebeen (f) ligge imellem Randens udvendige Haartornrække og en 
anden Række af stærkere Torne, som langs med Forsidens ydre Rand cre ind¬ 
plantede i stOrre Smaagruber. — Bagbenenes Skinnebeen og FOdder ere paa 
Oversiden besatte med SvOmmehaar hos begge Kjon, hos Hannerne tillige Skin¬ 
nebenenes Underside, men i forskjellig Udstrækning: undertiden er kun det 
fdrste Led cilieret, sjeldent de to fOrste, sædvanligen tre Led, sjeldent fire eller 
alle fem. 
Hos Hunnerne ere alle Klbcrne indbyrdes ligeforniedc og ligestore, hrorimod 
