502 
Dytiscus. 
StCrrelse udefter, snart kort-kOlIeformige hos begge KjSn (Dyt. punctulatus), 
snart forlænget-kOlleformige hos Hannen og kortere hos Hunnen (Dyt. margina¬ 
lis), snart af samme Længde hos begge (Dyt. latissimus); SvObens Rodled har 
hos de fleste Arter samme Form som de folgende Led: hos nogle er det stærkt 
sammentrykket ved Roden (den kvindelige Dyt. circumcinctiis, den mandlige Dyt. 
dimidiatus), hos andre sammentrykket i Midten og lige tykt i begge Ender (den 
kvindelige Dyt. dimidiatus), hos de fleste af samme Længde som SvObens andel 
Led, hos nogle meget længere (Dyt. latissimus). 
Læbens (c) Sider divergere meget forefter, ForhjOrnerne ere spidsvinklet- 
afrundede. Bugten af maadelig Dybde, jevn, og tæt fryndset; paa den indvendige 
Grændse af den brede GaneombOjning staaer en Række korte bevægelige Hud¬ 
torne, der ere rettede skraat udad og fremad; den ophdjede Trekant i Ganeom- 
bOjningens Midte ved Bugtens Toppunkt er dybt hulet, med en fortil afbrudt 
LængdekjOl i Midten. Kindbakkerne(a, b, b*)ere fuldkomment glatte; af Endetæn¬ 
derne er den Overste retvinklet og stump, den nederste skarpere og nedenfor 
Roden forsynet med en lille tyk Tand; Fryndsen paa Undersidens frie Rand (a) 
er lang og tæt. Kjæbepalpernes (d, h) tre yderste Led ere kun lidet forskjellige 
i StOrrelse indbyrdes; Endeleddet er let krummet og meget kortere end Tunge- 
palpernes (0 ligeledes krumt-kolleformige Endeled; Tungepalpernes andet Led 
har samme Form, men er længere end Kjæbepalpernes to mellemste Led til- 
sammentagne. Hagens (f) bageste Rand er stærkt buet i sin hele Udstrækning, 
Rodhjfirnenie skarpt spidsvinklede, de stærkt nedbOjede Sidefliges ydre Rande 
rette og meget konvergerende forefter, ForhJOrnerne stumpt spidsvinklede. Bug¬ 
ten bred og dyb med forefter stærkt divergerende Sider, Tanden særdeles kort 
og i Spidsen klOftet til to budte og stumpvinklede Smaatænder; Uagestriben 
fortsætter sig heelt omkring Tanden, bagved hvilken der viser sig en lille Bugt: 
den afsondrer en bred Kant, som ved den nederste Deel af Sidefligenes indven¬ 
dige Rand er forsynet med en stump Tand. Den brede Tunges (f, g) Forrand er 
rundt fremtrukken i Midten, langt indbugtet ved Enderne og tæt besat med 
lange Borster i sin hele Udstrækning; Randen er skarpt kantet paa begge Sider, 
men paa Undersiden (g) læderagtig og tæt punkteret. Bitungerne (g) ere fire- 
leddcde: forste Led dannes af de i Midten til en bred Bue forbundne hornagtige 
Svælgled (g. a, h. a); andet Led er læderagtigt, udenlil (h, P) aflangt, oventil (g, P) 
skjult af lange, indadrettede Haar; tredie Led, der svarer til det, jeg i denne Familie 
kalder Bilungernes Stammeled, er valseformig-kantet, udentil (h. 7 ) hornagtigt, oven¬ 
til (g, y) læderagtigt og ligesom fOrste Lod langt fryndset paa den indvendige Rand; 
det forreste s-dannede Led er saa langt som de to foregaaende tilsammentagne, 
hornagtigt udentil ( h, 8 ), oventil (g, 8 ) bredere og paa den indvendige Side for- 
Oget med den egenlige Bitunge (g, e ogh, $), et s-dannet læderagtigt Stykke med 
lange og tætstillede Fryndser paa den indvendige Rand. 
Forbrystbenets Endeplade er forlænget-oval med stumpt tilspidset Ende. 
Baghufterne ere kortere end de to fOrstc Bugled tilsammentagne. Forrandens 
Midte maadeligt lilrundet, Fligene mere eller mindre smalt tils|)idsede, med 
