tiyriiii. 
559 
Ivers over en Aa, dog stedse flygte i en bugtet Linie. Hurtigheden og Ud- 
lioldenheden, hvormed Benenes Slag folge paa hverandre, ere saa overor¬ 
denligt store, at en Gyrinus, jeg holdt fangen i et Glas, og som under sin 
Bestræbelse for at udvide Grændserne for sit Fængsel mange Minuter i Rad 
vedblev at stdde Hovedet mod dettes Vægge, derved frembragte en Lyd, 
som med Hensyn til Tidens Korthed imellem de enkelte Stod havde den 
fuldkomneste Lighed med et Rokkehjuls Snurren. 
Da deres Lethed er saa stor, kunne Gyrinerne kun med megen Van¬ 
skelighed dykke; for at faae Hovedet ned under Vandet maae de forst give 
sig stærk Fart og derpaa tage de lange Forbeen til Hjælp, ligesom Dytis- 
cerne gjore under den modsatte Bevægelse, naar de ville stige op til Over¬ 
fladen med Hovedet foran. Under Vandet har Bevægelsen den samme Form 
som paa Overfladen, men foregaaer, eftersom den der er forbunden med 
langt storre Anstrængelse, i meget kortere Sæt, For at holde sig paa Bun¬ 
den favne de Stilken af en Vandplante med deres armformige Forbeen; 
saasnart de slippe, stige de op med en Hurtighed af næsten en Alen i et 
Sekund. 
Saalænge Gyrinerne befinde sig paa Vandets Overflade kan Respiratio¬ 
nen foregaac paa samme Maade som hos de paa Landet levende tracheeaan- 
dende Dyr, eftersom Vandet formedelst den silkeagtige Behaaring paa Bag¬ 
kroppens ubedækkede Spidse og paa Genitaliernes fremstrakte Valvler hol¬ 
des ganske borte fra Dækvingernes afstumpede Ende. 
For derimod at forklare Respirationsmekanismen under Vandet, maa 
jeg forst bringe i Erindring, hvad der ovenfor er sagt om Dækvingernes 
Bygning og navnligen om Formen af deres Somforbindelse; man vil deraf 
see, at de vel kunne sluttes lufttæt til Bagkroppen med Siderne, men deri¬ 
mod ikke med Spidsen. Gyrinerne kunne derfor ikke, saaledes som Dytis- 
cerne, fastslutte den til Aandedrættet fornodne Luft under Dækvingerne; 
men idet de dykke ned under Vandet, flyder Luften ud under disses Spidse 
og danner en Blære*), som bliver hængende der, hvor Somforbindelsen op¬ 
horer, Naar man indesluttet en Gyrinus i et med Vand ganske fyldt Cylin¬ 
derglas, der er saa snevert, at Dyret ikke kan vende sig, vil man med Let¬ 
hed kunne see denne Luftblære at sammentrække og udvide sig samtidigt 
♦) I)c gamle Systematikere synes al have tsnkt sig denne Omstændighed i en Slags For¬ 
bindelse med Urinens Udtommelse. "Dum vero urinalur, buUam ai'ream hydrargori 
coloris secum trahene" (Unn. Sysl. JVal.). "lacessitiis urinatur, et tune bullam aSream 
hydrargori colore secum trahit" (^Fabr. Syst. Kleuth.') 
