A MAGYARORSZÁGI BÉKÁK LÁRVÁI. 
93 
megnyilvánuló különbség. A mrkopalji lárvák magasabb farkát való¬ 
színűleg ugyanazok a környezeti viszonyok behatására kell visszavezet¬ 
nünk, mint a melyek következtében Méhely (X. p. 274.) szerint a 
mrkopalji gőtéken magasabb hát és farkvitorla fejlődött ki. Ámbár a 
békalárvák eme sajátsága nem fedi teljesen a gőték ebbeli tulajdonságát, 
mert a békák lárvaállapota időleges, a mennyiben átalakulásuk befejez¬ 
tével előbb-utóbb elhagyják a vizet, mindazonáltal a fark mint úszószerv, 
lényegileg ugyanazt a czélt szolgálja a lárvák életében, mint a gőték 
farka. Erőteljesebb fejlettségével ugyanaz az előny jár a táplálék meg¬ 
szerzése érdekében, mint a gőtéknek a magasabb háttaraj és erőteljesebb 
vitorlákkal ellátott farka. A színezetben való eltérés a táplálkozási viszo¬ 
nyokra vezethető vissza. Ugyanis Méhely (XI. p. 155.) szerint a mela- 
nismus keletkezésének egyik fontos tényezője a bőséges táplálkozás, s 
minthogy a jaszenáki lárvák valószínűleg könnyebben jutnak bőséges 
táplálékhoz, színezetük mély feketésbarnává lett. A mrkopalji lárvák 
ellenben az ottani tisztavizű tóban nehezebben jutnak hozzá az előlük 
könnyen elmenekülő prédájukhoz s ennélfogva hiányosabban táplálkoz¬ 
hatnak és nem is szineződhetnek ki olyan teljességgel, mint a ja- 
szenákiak. Az elmondottak után azonban az a kérdés is felmerülhet, 
hogy miért zömökebb a mrkopalji lárvák teste és különösen pedig, hogy 
miért fejlesztenek magasabb farkvitorlákat daczára az említett hiányos 
táplálkozásnak? Ez a kérdés ama köztudomású tényben leli magyarázatát, 
mely szerint a szervek gyakori használata azok erőteljesebb kifejlődését 
vonja maga után. Mivel a mrkopalji lárvák csak huzamos és fordulatos 
ide-oda úszkálás útján jutnak csekély táplálékukhoz, eme fokozott mozgás 
maga után vonja a testnek és különösen a farknak erőteljes kifejlődését. 
Termőhely eh : Jaszenák (Modrus Fiume hl), 1904 máj. 16. és 
jun. 19.; Mrkopalj (Modrus-Fiume m.), 1904 máj. 19. 
Méretek (mm.-ben) Jaszenák Mrkopalj 
Egész hosszúság ™ 
38-5 
35*5 
40 
37 - 5 
A törzs hosszúsága „„ 
13 
12*5 
14*5 
13*5 
A törzs szélessége ™ ™ 
, S 9 
8-5 
9-5 
9-5 
A fark hosszúsága 
25*5 
23 
25 • 5 
24 
A fark magassága „„ 
. ™ 8-5 
10 
11*5 
11 
Rana agilis, Thom. 
(II. tábla, 5. és 5 a. ábra.) 
A törzs szélessége legfeljebb másfélszer, gyakran valamivel keve¬ 
sebbszer (1*4—1*5) foglaltatik a törzs hosszúságában, az utóbbi pedig 
1*5—l*9-szer foglaltatik a fark hosszúságában. Az orrlyuk a szemtől és 
az orr csúcsától egyforma távolságban fekszik, vagy valamivel közelebb 
