348 
ZIMÁNYI KÁROLY 
sen kifejlettek, nagyrészt sima fényes lapokkal; termetük — t. i. az 
oszloplapok és a tetőző rhomboéderlapok viszonylagos nagyságát te¬ 
kintve -— egészben véve leginkább hasonlítanak némely takovajai , 1 de 
még inkább tramonti 2 kristályokra, a melyeknél a rhomboéderes-tetar- 
toédria már kifejezésre jut. A környező széles oszloplapoktól és a jól 
kifejlett, nagy rhomboéderlapoktól a kristályok zömök termetnek. Hét 
kristályon méréssel az alább felsorolt alakokat állapíthattam meg, a 
melyek közül a *-gal jelöltek újak; az alakok betűjelzése ugyanaz, mint 
Dana 3 kézikönyvében, w/{2352} harmadrendű rbomboédert, a melyet 
Slavik 4 figyelt meg először a bal alakokkal megegyezőleg jelöltem. 
m 
{10Î0} 
s {2131} 
a 
{1120} 
s' {3121} 
V 
{1011} 
*b {3254} 
z 
{Olii} 
*b' {5234} 
cl 
{0112} 
*e {4377} 
V 
{1123} 
a: {1322} 
V' 
{2ÎÎ3} 
o/ {2352} 
o' 
{4223} 
*f {10. 13. 
Ezek közül a leggyakoribbak, a mennyiben minden kristályon fel¬ 
ismerhetők: m , a, r, z, d, p', p, s, s' és x. Slavik még a o{2243}, 
d'{ 10Ï2} és íc'{ 1232} rhomboédereket is megfigyelte; ellenben Hussak 5 
mindössze hét alakot sorol fel és ezek közt az {1344} negatív harmad¬ 
rendű rbomboédert is, ellenben a leggyakoriabbakhoz tartozó z{01Il}, 
p{ 1123} és j/{2113} alakokat nem említi és szögadatokat egyáltalában 
nem ad. 
A kombinácziók főjellege, hogy többnyire _p{ 1123} uralkodik, oly¬ 
kor azonban p'{2ïï 3} sem sokkal kisebb, vagy mind a két alaknak 
lapjai körülbelül egyenlő nagyok; az oszlopok közül a {1120} lapjai 
rendesen jóval szélesebbek mint m{l0l0} lapjai, de mindegyiken többé- 
kevésbbé sűrű a merőleges rostozás. 
Ismeretesen p{ll23} és p'{2113} rhomboéderek a phenakitnak 
legközönségesebb alakjai, többnyire együtt és sokszor mint pl. a tako¬ 
vajai, miaski vagy tramonti kristályokon egyensúlyban, mint másod¬ 
rendű pyramisok fejlettek ki. Kokscharow 6 ugyan említi, hogy némely 
1 y. Kokscharow: Materialien zur Mineralogie Kußlands. 1854—1857. II. 
p. 316—319. Taf. XL. Fig. 11—12. 
2 Annalen d. Physik. 1837 (II.) XLI. p. 321. Taf. III. Fig. 2-4. 
3 E. S. Dana: System of Mineralogy. 6-th edition. New-York, 1892. p. 462. 
4 Az idézett helyen. 
5 Az idézett helyen p. 269. 
G Az id. helyen. 
