PHENAKIT BRAZÍLIÁBÓL. 
353 
szögalakú étetési alakok voltak, a trapézek párhuzamos oldalai és az 
elnyúlt háromszögnek leghosszabb oldala pedig egyirányúak [r . p] ille¬ 
tőleg [r . p' ] élekkel ; a háromszögek tompaszögei és a trapézek rövi- 
debb oldalai d lapjai felé vannak fordítva. Az egyik kristálynak nehány 
simább a{1120} lapján már egyszerű nagyítóval is felismerhető rhomb 
és rhomboid alakú étetési alakok voltak, ezeknek oldalai párhuzamosak 
az oszlop és az [s. a] illetőleg [s' . a] élekkel. Az étetési alakokat és 
azok fekvését az 5. és 6. rajzokon láthatjuk. 
A méréseket dr. Krenner József egyetemi tanár úr szívességéből 
a budapesti tud. egyetem ásványtani intézetében végeztem, a miért 
dr. Krenner tanár úrnak itt is köszönetemet fejezem ki. 
■¥■ 
Der Phenakit von Brasilien kommt in einem Pegmatitgange in der 
Nähe von San Miguel di Piracicaba vor; vor Kurzem beschrieb Hussak 1 
dieses neue Vorkommen und Slavik 2 die Krystalle. 
Im Folgenden theile ich kurz die Ergebnisse meiner Messungen 
mit, zu welchen ich an sieben losen Krystallen gelangte. 
Die Krystalle sind etwas gelblich, mehr oder weniger durchsichtig 
nur die kleineren (0*5—1*5 cm) sind wasserklar, die grösseren (3—4 cm) im 
Inneren weiss, und durchscheinend. Die Krystalle haben meistens glatte 
gutspiegelnde Flächen, ihr Kombinationshabitus ist sehr kurz prismatisch 
mit vorwaltenden p {l 123) ; sie haben grosse Ähnlichkeit mit einigen 
Kombinationen von Takowaja 3 und Framont. 4 
An den untersuchten Krystallen konstatierte ich die im Folgenden 
aufgezählten Formen ; die Buchstabenbezeichnung ist wie in Dana’s Sy¬ 
stem (6-th edit. p. 462). Das von Slavik zuerst beobachtete Rhomboeder 
dritter Ordnung co' {2352} bezeichnete ich der Gleichförmigkeit wegen 
mit einem Strich, wie die übrigen linksseitigen Formen. 
m {1010} 
6' {2131} 
a {1120} 
s' {3T2Ï} 
r {10Î1} 
*b {3254} 
z {01Ï1} 
*6' {5234} 
cl {01Î2} 
{4377} 
p {1123} 
X {1322} 
P' {2113} 
a)' {2352} 
o' {4223} 
*f {10. 13. 23. 18} 
1 Centralblatt für Mineralogie, Geol. etc. 1909. No. 9. p. 268. 
2 Ebendort p. 264 und Bulletin internat, de l’Académie de Bohème 1909. p. 1. 
3 y. Kokscharow: Materialien z. Mineralogie Russlands. 1854—57. II. p. 
316-319. Taf. XL. Fig. 11—12. 
4 Ann. d. Physik. 1837. (II.) XLI. p. 321. Taf. III. Fig. 2—4. 
Annales Musei Nationalis Hungorici. VII. 
23 
