AZURIT EK ÉS CHRYSOLITHEK. 
295 
nik Meg; azonkívül l csaknem mindig röstozott (ez alól csak egy eset¬ 
ben volt kivétel), holott f és p teljesen sima. 
A prisma övét m (110) és w (120) képviselik, az első terjedelmes 
lap, az utóbbi keskeny sáv alakjában. Az m szögértékeinél feltűnő, hogy 
eltér a Sghrauf adatai alapján kiszámítottaktól, ellenben igen jól egyezik 
a Farrington által Arizonából leírt azuritek prismaszögével : 
obs. Schrauf Farrington 
mm (110) 1Ï0 81°5' 80°41' 81°8' 
Megemlítendő, hogy m kifogástalan lapokkal van jelen. 
Az orthodoma övben a positiv részen O (201), a (101) és a nega¬ 
tívon 6 (lOl), jj (302), V (201) fordulnak elő. E sorozatban legszebb 
két lappal bir 0 és (9, a többi csak mint keskeny csík mutatkozik. 
A positiv hemipyramisok közül a h (221)-et észleltem, ezt azonban 
a legnagyobb lapokkal az összes előforduló formák között. Egészen kis 
háromszögek képviselik a negatív hemipyramisokat : & (221) és u (223)-t. 
Méréseim eredményei a 296-ik lapon közölt táblázat I. rovatában 
vannak feltüntetve, ahol Zippe, Schrauf és Farrington adataival is 
összehasonlíthatók. 
Második typus. 
(VI. tábla 2. és 5. ábra.) 
Az e sorozatba tartozó kristályok már külső alakjuknál fogva és sza¬ 
bad szemmel is elkülöníthetők az előbbiektől. Jóval nagyobbak, 3 A—lVa 
mm.-nyiek, s az a véglap szerint táblásak. Uralkodó formáik ugyanazok, 
mint az első typuséi, csupán a lapok nagyságbeli arányában van eltérés. 
A megfigyelt formák a következők: 
véglapok 
a 
(100) 
c 
(001) 
prism ák 
m 
(110) 
w 
(120) 
klinodomák 
l 
(023) 
f 
(011) 
P 
(021) 
hemipyramisok 
h 
(221) 
k 
(221) 
7 
(121) 
R 
(241) 
orthodomák 
ő 
(101) 
<P 
(201) 
e 
(101) 
n 
(302) 
V 
(201) 
