azuritek és chrysolithek. 
297 
Harmadik typus. 
(VII. tábla 1. és 2. ábra.) 
Az ide tartozó kristályok a b tengely irányában megnyúltak. La¬ 
pokban gazdagabbak, mint az előző két typus egyénei, s különösen a 
hemipyramisok dúsabb fellépése igen tetszetős külsőt kölcsönöz a külön¬ 
ben apró, alig 2 mm. hosszú és 1 mm. vastag kristálykáknak. Az or- 
thodoma övben gyakori a lapok rostozottsága, de nem annyira, hogy 
a mérést nagyobb mértékben befolyásolná. E zónában három új formát 
is észleltem. 
A kristályokon megfigyelt 
alakok : 
y églap ok 
a 
(100) 
c 
(001) 
prismák 
m 
(110) 
w 
(120) 
orthodomák 
<P 
(201) 
a 
(101) 
D 
(104) 
0 
(Î01) 
(403) 
V 
(302) 
*p 
(Î5.0.8) 
V 
(201) 
*3)1 
(13.0.6) 
klinodomák 
f 
(011) 
P 
(021) 
hemipyramisok 
h 
(221) 
s 
(111) 
w 
(241) 
y 
(121) 
k 
(221) 
B 
(241) 
a 
(121 ) 
Legnagyobb az a véglap. Az ortho domák hosszúkás keskeny sávok 
alakjában sorakoznak egymás mellé, egyik másik, különösen 0 és a, 
olykor rostozottak is; ebben az övben három új forma is akadt a kö- 
vetkező hajlásszögekkel : 
obs. 
cale. 
X a 
(403) (T00) 
34°43' 
35°49' 
p a 
(Ï5.0.8) (Ï00) 
27°35' 
27°43' 
ma 
(13.0.6) (Ï00) 
24°28' 
24°24' 
* Új formák. 
