308 STEINER SZILARD 
A c 
2.10.3.001 = 
72° 6'28' 
A A 
2.10.3.2. IÖ. 3 = 
135°44'39' 
A a' 
2 .10.3. Î00 = 
78°10'50 ; 
2 ) c 
263.001 =' 
61°26'10' 
$ S) 
263.263 = 
109°42T7‘ 
£) a 
263.100 = 
70°25'32 ; 
IY. AZ EGYIPTOMI CHRYSOLITH KRISTÁLYAIRÓL. 
(YI. tábla 7. ábra.) 
Brazíliából és Egyiptomból már régóta chrysolitli-kristályok kerül¬ 
nek Európába és itt csiszolva keresett ékköveket szolgáltatnak. A drága¬ 
kőkereskedők üzleti szempontból a közelebbi lelőhelyeket titokban tartják, 
s mivel az egyes példányok letört kristályok alakjában kerülnek hozzánk, 
melyeken az alapkőzetnek még nyomait sem látni, származásuk teljesen 
ismeretlen. 
A chrysolithnek kristálytani vizsgálatával csakis Kokscharow * 
foglalkozott. Kokscharow 1866-ban négy, ismeretlen helyről való kristályt 
mért meg, melyekről azt hitte, hogy Brazíliából származnak, s csak 
midőn 1867-ben a párisi világkiállításon Egyiptomból való chrysolitheket 
látott, jutott a feltűnő hasonlóság miatt arra a feltevésre, hogy a meg¬ 
vizsgáltak is onnan származtak. 
Újabb időben a Magyar Nemzeti Muzeum ásványtárába valódi 
egyiptomi chrysolithek kerültek, s a fentebb elmondottak alapján hálás 
és érdekes feladatnak tekintettem beható megvizsgálásukat. 
A megvizsgált hat kristály sárgászöld, átlátszó; az a (100) szerint 
vastag táblásak vagy rövid oszloposak, a c tengely irányában 10—15 mm. 
hosszúak, a makrotengely szerint 8—9 mm. szélesek, a brachytengely 
irányában pedig 3—4 mm. vastagok. 
A következő alakokat figyeltem rajtuk meg: 
véglapok 
c 001 
a 100 
b 010 
prismák 
m no 
s 120 
r 130 
domák 
cl 101 
h 011 
k 021 
pyramisok 
e 111 
f 121 
* Nikolai von Kokscharow: Materialien zur Mineralogie Russlands. St. Pe¬ 
tersburg, 1866. V. p. 25. és 1870. YI. p. 17. 
