HAZAI ONOSMA-FAJAINK. 
409 
repe jut a pollen kiszórásában, mivel a rovarok látogatásakor a rovai- 
teste érintkezvén a zárókészűlékkel, a pollen kiráz ódik s a rovar testére 
jut: ez annál könnyebben lehetséges, mert a nyiló félben levő párta a 
virágzat kunkorodása következtében lecsüngő helyzetben van, a bibe 
pedig a szorosan összeálló antherák között átbújva, több mm.-nyire ki¬ 
áll a pártából. A magház töve körül levő gyűrűs párna elég bőséges 
mézet választ el, az ezt látogató rovarok a hazai fajoknál a pillangók, 
darazsak s leginkább a poszméhek. Ivnuth 1 biológiai felosztása értel¬ 
mében tehát az Onosma virága a Diameso gamete - csoport Entomophil 
osztályába tartozik ; a rovai- által való beporzás elmaradása esetén 
azonban a párta lehullása alkalmával magabeporzás is lehet¬ 
séges. 1 2 
A termés 4 makkocskából áll, ezek közül gyakran csak 1—2 fejlő¬ 
dik ki. Alakj ok a nálunk előforduló fajokon három oldaluan tojásdad ; 
csúcsukon kihegyezettek vagy hegyesedők, elülső oldalukon egész a 
csúcsig futó éles gerinczczel, két oldalukon pedig vagy lekerekített, vagy 
tompa csúcsba domborodnak ki. A foveola meglehetősen sík vagy kissé 
homorú, gyakran élénkzöld színű. Az Asterotricha- és Heterotricha- 
csoport nálunk termő fajainak makkocskái meglehetősen egyformák és 
kicsinyek, simák és fényesek, e mellett foltosak, csikósak vagy ponto- 
zottak. Az 0. Visianii alakkörébe tartozó fajok makkocskái ellenben 
jóval nagyobbak és meglehetős alakbeli változatosságot mutatnak, felü¬ 
letük is sima vagy aprón bibircses lehet. 
Anatómiai viszonyok. 
Az Onosma anatómiai viszonyaira adatokat találhatunk első sor¬ 
ban ScHiBLER-nek, 3 majd SoLEREDER-nek, 4 5 újabban pedig JoDiN-nak r> a 
Borraginaceák anatómiai viszonyairól szóló értekezésében, habár utóbbi 
az Onosmá- 1 alig vette vizsgálatai körébe. Vizsgálataim e téren inkább 
csak arra szorítkoztak, hogy a nálunk előforduló fajokon a systemati- 
kára nézve fontosabb bélyegeket állapíthassak meg, hogy így a nagyon 
1 Knuth : Handbuch der Blüthenbiologie. I. (1898) p. 76. 
2 Briquet, J. : Etudes de Biologie florale dans les Alpes occidentales. (Bulb 
Labor. Univ. Genève, I. (1896) Nr. 1. p. 16—75) es Loew : Blüthenbiologische Flo¬ 
ristik, p. 282. 
3 Schibler, W. : Beiträge zu einer vergleichend-systematischen Anatomie 
des Blattes und Stengels der Borragineen. Inaug.-Dissert. Bern. 1887. 
4 Solereder : Systematische Anatomie der JDieotyledonen. Stuttgart. 1899. 
5 Jodin : Recherches anatomiques sur les Borraginées. (Annales d. Sc. Nat. 
YIH. Sér. Tom. XVII. p. 263—346). 
