HAZAI ONOSMA-FAJAINK. 
419 
megyék nyugati része) és a Dunántúlra szorítkozik, kelet felé azonban 
typikus alakjában csak kevés helyen lépi át a Tisza s az alsó Duna 
vonalát (Debreczen, Nyíregyháza, O-Paulis, Zám s a Bánság egyes 
pontjai). Észak felé a Mátra s a nyugati folyók völgyei (Nyitra, Yág- 
völgye), Morvaország délibb része, nyugat felé Alsó-Ausztria, Német¬ 
országban Mainz, Nassau és Hessen, a Bhône völgye, az Alpok déli 
lejtője, dél felé Szerbia, Románia s a Balkán egyes pontjai szolgálnak 
az elterjedés határául. Nyugat felé azonban csak a Rhóne-völgyi és a 
Mainz-vidéki egyezik meg legtöbb vonásában a mi typusunkkal ; Alsó- 
Ausztriában már eltérő alakja van: az Austriacum Beck. A svájczi 
Wallisban és Waadtban az 0. Vaudmse és Helveticum , az Alpok déli 
lejtőjén, déli Tirolban az O. Tridentinum, a horvát tengerparton az 
0. fallax, mind az 0. arenarium alakkörébe tartoznak ugyan, de faji 
önállóságuk, elég éles elterjedési határvonalaikkal, alig vonható kétségbe. 
Hazánkban a Királyhágón túl az 0. arenarium-o\ typikus kifejlődésé¬ 
ben csak kevés helyről láttam, helyette ott az 0. pseudo arenarium te¬ 
nyészik, mely azonban az 0. arenarium - hoz mutat átmeneti alakokat. 
Az 0. viride - hez közel álló faj, az 0. Tornense nő teljesen elszigetelten 
Abauj-Torna megyében a tornai várhegyen. Az 0. viride a Bánság 
területén rendesen robustusabb formában, mint subsp. Banaticum jele¬ 
nik meg és Szerbia és Románia szomszédos területére is átmegy, a 
Balkán félszigeten aztán ismét több átmeneti alak (0. tubiflorum, 
0. Balcanum stb.) közvetítésével, más mediterrán fajokba megy át. 
Az 0. Tauricum elterjedése csak a Fekete-tenger északi, nyugati és 
déli partmellékére szorítkozik, a Balkán félszigeten a Jalta folyónál, 
nálunk pedig a Bánság területén éri el nyugati elterjedésének hátárát, 
bár utóbbi helyen újabb időben senki sem találta. 
Az adriai tenger mellékén, nálunk tehát a horvát és dalmát tenger¬ 
parton, széltében el van terjedve a soká 0. stellulatum-n&k tartott 0. 
echioides, míg az igazi, eddig nem igen ismert 0. stellulatum csupán 
a horvát és dalmát tengerpart, továbbá Bosznia és Herczegovina egyes 
elszigetelt pontjaira szorítkozik. 
Az 0. Visianii elterjedési köre magába foglalja a Dunántúl és a 
magyar középhegység egyes pontjait egész a Gyöngyös melletti Sár¬ 
hegyig; északnyugat felé Morvaország és Alsó-Ausztiia, dél felé a 
horvát és dalmát tengerpart, majd tovább Bulgária jelölik elterjedési 
határait. 
27* 
