454 
m SOÓS LAJOS 
A N. Prevostiana legközelebbi rokonai szin és rajzolat dolgában hasonló 
viszonyokat tüntetnek fel. Maetens megjegyzi, 1 hogy Algírban a Neritina 
numidicá- nak fekete és hálózatos rajzolatú alakjai élnek egymás mel¬ 
lett, s ugyanez áll a N. baeticá- ra, sardoá- ra, meridionalis- ra és pelo- 
ponnesiá-m nézve is. 2 
Említettem már, hogy a tatai Neritina Prevostiana rajzolata révén 
milyen közel áll a N. danubialis- hoz. Ez utóbbi faj typikus képviselői¬ 
től csak két bélyegében tér el ; először, hogy kisebb és zömökebb és 
másodszor abban, hogy a danubialis alapszíne barna, a rajzolatát alkotó 
világos és sötét vonalak keskenyebbek és rendesen nem zeg-zúgosak, 
hanem hullámosak. A nagyváradi forma alapszínének azonossága miatt 
még közelebb áll a N. danubialis- hoz, mint a tatai. A két faj közt lévő 
különbséget még inkább csökkenti az a körülmény, hogy a N. danu- 
bialis- nak szintén van zömök termetű változata, melynek azonkívül még 
a rajzolata is alig tér el a püspökfürdői N. Prevostiana rajzolatától. 
Ilyen példányokat kaptam nem régiben Szászkáról a Nórából. 3 E pél¬ 
dányok nagyobbak ugyan, mint a püspökfürdőiek, de annyira megegyez¬ 
nek azokkal, hogy ha átmenetek nem kötnék őket a i\. danubialis- hoz, 
az elmondottak alapján okvetlenül N. Prevostianá-nak tartaná őket 
mindenki. 
A magyarországi N. Prevostiana amaz érdekes formái, melyek 
Tatán és a Püspökfürdőben fordulnak elő, továbbá a Szászkáról származó 
N. danubialis azért igen fontos, mert közel rokonságba hozza egymás¬ 
sal a rendszertanilag egymástól látszólag meglehetősen távol álló két 
fajt. Aligha tévedek, ha azt állítom, hogy a két faj egyazon ős utódai, 
vagy helyesebben : a ÍV, danubialis alkalmasint a N. Prevostianá-iól 
származott, csakhogy más körülményekhez alkalmazkodva némi válto¬ 
záson ment át. Az a jelenség, hogy hideg vízben nagyobbra nőtt, meg¬ 
találja analogonját az említett tátrai Neritiná- k példájában. Okai felől, 
kísérletek hiányában, hiába való dolog volna okoskodni, csak arra uta¬ 
lok, hogy Hazay Gyula pl. a Bythinia tentaculatá-ról szintén megálla¬ 
pította, 4 hogy meleg vízben jóval kisebbre nő, mint a Budapest környéké- 
1 Die Gattung Neritina. Nürnberg 1879. (Martini-Chemnitz, Ill. Condì. Cab. 
p. 235.) 
2 Kobelt, 1. c. p. 14. 
3 Martens fennebb említett müvében azt írja, hogy a Duna baloldali mellék¬ 
vizeiben csak a N. transversalis, a jobb oldaliakban pedig csak a N. danubialis 
fordul elő. Az idézett szászkai adat megczáfolja ez állítást. A N. danubialis elő¬ 
fordul azonkívül Karasban és a Nyitrában is Níigy-Suránynál. Ez utóbbi helyen 
dr. Kormos gyűjtötte. 
4 Mollusken-Fauna von Budapest. II. p. 44. 
