232 
DS SOÓS LAJOS 
spermiogenesis folyamatát, kiváltképen annak első részét oly mondhat¬ 
nám klasszikus egyszerűséggel föltüntető A. megalocephalá-v&l való 
összehasonlítása útján, s ennek következtében a Pulmonaták spermio- 
genesisének sokkal bonyolultabb viszonyait sem érthették meg. Azonban 
vizsgálataiknak mégis van jelentősége, mert azok készítették elő a talajt 
a későbbi vizsgálók számára, azonkívül egyes megfigyeléseik eredményei 
még ma is értékesíthetők, a mint azt alább még látni fogjuk. 
A 80-as évek végén és a 90-es évek elején jelentek meg az A. 
megalocephalá-va> vonatkozó említett vizsgálatok, a melyek merőben új 
csapást vágtak az ovo-spermiogenetikai vizsgálatok számára, a chromatin- 
reductio problémájának fölszinre vetésével pedig máris két évtizedre 
terjedő munkát adtak a biologia művelőinek. 
A Helix spermiogenesisére vonatkozó s a 90-es évek óta megjelent 
dolgozatok mind többé-kevésbbé értékes adatokkal járultak eme kérdés 
ismeretéhez, azért eredményeiket a lehető leggondosabban kellett össze¬ 
hasonlítanom saját megfigyeléseim eredményeivel. Ilyen mindenekelőtt 
Bath dolgozata (99), a mely elsősorban a Gryllotalpa spermiogenesisé- 
vel foglalkozik ugyan, azonban a Helix - re vonatkozó adatokat is tartal¬ 
maz. Bath művét Bolles Lee nagybecsű dolgozatai (8—12) követték, 
a melyek a H. pomatia hím csírasejtjének fejlődését elsőnek tárgyalják 
igen behatóan. Később jelentek meg Korff (55), Godlewski (30—31), 
Nusbaum (87), Prowazek (98), Ancel (1 — 2) és Tschassownikow (120) 
dolgozatai. 
Látnivaló, hogy a Helix spermiogenesi'sének elég tekintélyes iro¬ 
dalma van. Hogy mégis ezt választottam vizsgálatom tárgyává, annak 
több oka van. Az egyik az, hogy a Helix chromatinjának reductiójával 
részletesen foglalkozó négy búvár (Bath, Bolles Lee, Prowazek, Ancel) 
épen négyféleképen magyarázza a reducti ót s még arra nézve sincsen 
egy véleményen, hogy a Helix -nek hány chromosomája van? Ez a kö¬ 
rülmény minden esetre arra vall, hogy a Helix spermiogenesise, s 
mindenekelőtt chromatinja csökkenésének kérdése a bonyolultabb, nehe¬ 
zebben megoldható kérdések közé tartozik, tehát megérdemli a ráfordított 
fáradságot. A másik ok az volt, hogy mivel az említett búvárok mind 
a Helix pomaliá-t vizsgálták, kívánatosnak látszott, hogy összehasonlítás 
kedvéért valamely más, hozzá közel álló fajra vonatkozó adataink is 
legyenek, a melyek talán fényt deríthetnek a H. pomatia spermiogene- 
sisének vitás pontjaira is. Vizsgálataim megkezdésekor csak ez volt a 
czélom, azonban a munka folyamán kitűnt, hogy a vizsgálat tárgyául 
szolgáló faj sok tekintetben nagyon alkalmas ama folyamatok megfigye¬ 
lésére, a melyek az érési időszak alatt a magban és a plasmában le¬ 
folynak, s a melyek fontosabbaknak látszanak magánál a reductiónál is, 
