A HELIX ARBUSTORUM HÍM CSÍRASEJTJÉNEK FEJLŐDÉSE. 
253 
Davis; Blatta: Wassilieff ; férgek : Vejdovsky ; Dicrocoelium lanceatum: 
Goldschmidt, stb.) 
A chromosomák szabad vége közelében a plasmában helyezkedik 
el egy sajátságos sejtszerv, melyet la Valette St. George fedezett föl. 
A Helix- bői Platner irta le először, s azóta különböző szerzők több más 
tárgyban is megtalálták. Ezt a képződményt, bár teljesen azonos sejtszerv¬ 
nek látszik, nagyon különböző néven Írták le. Platner BÜTSCHLi-től eredő 
névvel mellékmagnak nevezte és azóta sok szerző PLATNER-féle mellékmag 
néven említi ; Heidenhain pseudo ehr omosomák-nak, Meves chondromiták- 
nak, ill. mitochondriák- nak nevezte el őket. Goldschmidt (32) 1904-ben 
megjelent értekezésében azt a sok jó okkal támogatott nézetét nyilvání¬ 
totta, hogy ezek a különböző néven leírt képződmények voltaképen egy¬ 
azon képződmény változatai s bizonyítani iparkodott, hogy a PIertwig 
Eichárd által a Protozoák plasmájában talált s általa ehromidialis 
készüléknek nevezett sejtszervvel azonosak, azért a Metazoák szóban 
lévő képződményeit is ehromidialis készüléknek nevezi. Popoff (94) 
Goldschmidt nézetéhez csatlakozva szintén ezt az elnevezést használja. 
Vele azonos szerv alkalmasint az amerikai szerzők « interzonal body))- ja 
is (v. ö. Davis, 19). A VIII. T., 1., 3., 4. rajzai, melyeket BouiN-féle 
pikrinformollal rögzített készítményről rajzoltam, ezt a képződményt 
nem, vagy csak igen hiányosan tüntetik föl, mivel ez a folyadék, mint 
már említettem, nagyon kevéssé alkalmas a szóbanforgó sejtszerv rög¬ 
zítésére, ellenben igen jól látni a VIII. T. 2. rajzán, a melyet Elemming- 
féle folyadékkal rögzített készítményről vettem. Ez a rajz későbbi fej¬ 
lődésbeli szakaszt érzékit ugyan, azonban a chromosomák és a chromi- 
dialis készülék között lévő viszony ezen is világosan látható. Ez a viszony 
oly szoros, annyira szabályszerű, hogy a chromosomák említett módon 
való elhelyezkedése és a ehromidialis készülék közt közelebbi összefüg¬ 
gést kell föltételeznünk. Popoff (95) ezt az összefüggést következőképen 
magyarázza: A mag a synapsis idején sok folyadékot vesz föl, a mely 
a maghártyát erősen felduzzasztja. A hártya végül nem tud ellenállni a 
nagy nyomásnak s a leggyengébb helyén átszakad. A magból az így 
keletkezett nyíláson át nedvek ömlenek át a plasmába, melyek chromatin- 
részecskéket is ragadnak magukkal s ezek alkotják a chromodialis ké¬ 
szüléket. De az áram magával ragadja a chromosomáknak a megelőző 
nagy folyadékfelvétel következtében meglazult végeit is, azért azok patkó- 
alakúan meghajlanak, szabad végük pedig az áram mentén természe- 
jesen a maghártya mellé jut. 
A chromosomák olvasószerűek, mivel a chromatin szabályos so¬ 
rokba rendeződött gömbölyű chromomerákra tagolódott. Ez a szerkezet 
igen élesen látszik a BouiN-féle folyadékkal rögzített készítményeken. 
