260 
Dì SOÓS LAJOS 
azt állítja, hogy az I. spermatocyták oszlása után határozott, tökéletes 
nyugalmi állapot következik. 
Azonban bizonyos esetekben a H. arbustorum két érési oszlása 
közé nemcsak hogy nyugalmi állapot nem ékelődik be, hanem a máso¬ 
dik érési oszlás még gyorsabban követi az elsőt, mint az imént ismer¬ 
tetett első esetben, a melyben bizonyos törekvés mégis megnyilvánul a 
nyugalmi állapotba való térésre. Ebben az esetben, melyet a második 
érési oszlás harmadik typusának nevezhetünk, a második érési orsó ki¬ 
alakulása rögtön megkezdődik, a mint az I. spermatocyta az anaphasis 
végső szakaszába jutott, már akkor, a mikor az első érési orsó rostjai 
még el se tűntek. Ennek az oszlásnak a módját mondhatnám schema- 
tikus egyszerűséggel tünteti föl a X. T. 4. és a IX. T. 11. r.-a. Az osz¬ 
lás menete a következő : A chromosomák az I. spermatocyták anaphasi- 
sának a végén korongalakú térben helyezkednek el, melynek tengelye 
merőleges a magorsó tengelyére. Akkor hirtelen megváltoztatják helyze¬ 
tüket, más síkban helyezkednek el, melynek tengelye merőleges az előbbi 
sík tengelyére, vagyis egybeesik az első érési orsó tengelyével (X. T., 
4. r.). Ugyanakkor a centriola is ketté oszlik s rögtön kialakul a máso¬ 
dik érési orsó, melynek tengelye merőleges az elsőére. A X. T. 4. r.-án 
láthatjuk, hogy az anaphasisban lévő I. spermatocyta chromo Somáinak 
egyik csoportja már a kialakult második érési orsó középsíkjában helyez¬ 
kedett el, második csoportja pedig most van átrendeződőfélben.. Ez utóbbi 
csoport magorsója is kezd kialakulni, de részben megvannak még az 
első érési orsó rostjai is. A IX. T. 11. r. a későbbi stádiumot tüntet 
föl, a késő metaphasist közvetetlenül a telophasis előtt. Ez a rajz az 
előbbi (X. T., 4. r.) rajzon ábrázolt sejthez hasonló módon keletkezett 
két, egymással párhuzamos magorsót ábrázol, mely sejteken a plasma 
megoszlását még a magoszlás ilyen késő stádiumában is csak gyenge 
befűződés, ill. behajlás jelzi. A X. T., 9. r. már az oszlás legvégső stá¬ 
diumát, helyesebben az oszlásból keletkezett spermatidákat mutatja be, 
melyeknek egymáshoz való helyzete, szoros összetartozósága elárulja, 
hogy az I. spermatocytából a föntebb ismertetett módon keletkeztek. 
Kétségtelen, hogy a második érési oszlás rendes módjának nem 
ezt a legutóbb ismertetettet kell tartanunk. Ez csak kivételes mód, mint 
az ilyen mikroskopi képek ritkaságából lehet következtetni. Egyébként 
azonban más szervezetek is ismeretesek, a melyekben a második érési 
oszlás mindig e szerint a mi esetünkben kivételes mód szerint megy 
végbe. így pl. a növények sorában, mint Grégoire (37) összefoglalásá¬ 
ból ismerem, egyes fajokban az első érési oszlásból keletkező chromo¬ 
somák az oszlás végével rögtön a második érési orsó középsíkjában 
helyezkednek el ( Convallaria : Schniewind-Thies, Tricyrtis: Ikeda, 
