288 
m SOÓS LAJOS 
ködő sejtjeiről, Mathews az Amphibiák pancreassejtjeiről, Henschen (47) 
a Helix perniatici petesejtjeiről, Stevens (115) a Sagitta ovocytáiról, 
Schreiner A. és K. E. (Ili) a Myxine glutinosa spermatocytáiról, stb. 
Ezeket a dolgokat egyébként már föntebb is érintettem. 
Hogy ez a sejtszerv mennyiben felel meg egyéb sejtek különféle 
néven leirt alkotórészeinek, annak ismertetése nem tartozik tárgyam 
körébe. Ebben a tekintetben Goldschmidt (32) és Popoff (94) műveire 
utalok. 
Befejezésül még Bolles Lee nek (8, 9) ama föntebb említett ada¬ 
táról kell megemlékeznem, mely szerint a « mellékmag » a magorsó el- 
csenevészedő rostjaiból keletkezik. Ezt az adatot Prowazek (98) is meg¬ 
erősítette. Bolles Lee megfigyelésének ama része, mely szerint a ínag- 
orsó rostjainak maradványa gömbded testté húzódik össze, valóban 
helyes. Az I. spermatoeyták magorsója rendesen hordóalakú, azonban a 
mint a chromosomák a magorsó sarkai felé kezdenek húzódni s typusos 
maggá kezdenek átalakulni, a magorsó rostjai is tömörülnek, közelebb 
húzódnak egymáshoz s végül kévealakú nyalábot alkotnak (v. ö. X. T., 
8. r.), melynek befűződése az újonnan keletkező sejthártyába esik. 
Az új maggal ilyenkor már nem függenek össze, tehát már nyilván¬ 
valóan degenerálódófélben vannak. A mint az újonnan keletkezett sej¬ 
tek önállóakká válnak, a rostnyalább is két részre válik, és pedig a 
befűződés mentén, s beljebb húzódik a sejt belsejébe. A rostok utóbb 
egységes, homogén tömeggé kezdenek összefolyni, úgy hogy a rostokat 
mind kevésbbé és kevésbbé lehet megkülönböztetni. Ezzel egyidejűleg a 
tömeg közepén gömbded test kezd kialakulni, a mely különösen jól lát¬ 
ható a PERÉNYi-féle folyadékkal rögzített és BENDA-féle kristályibolyával 
festett készítményeken. A gömbded test némileg a «mellékmag»-hoz 
hasonlít s nyilván ez a körülmény az alapja Bolles Lee említett ada¬ 
tának. Azonban ez a test nem állandó része a sejtnek, mert nemsokára 
teljesen elenyészik és minden sejtoszlás után újra keletkezik. 
7. A rendellenes chromosomák. 
Bizonyos állatok csírasejtjeiben a rendes chromosomákon kívül 
még sajátságosán módosult chromosomák is fordulhatnak elő, mely 
utóbbiakat alakjuk, nagyságuk és érési oszlások alkalmával való visel¬ 
kedésük, fejlődésük menete, stb. élesen megkülönbözteti az előbbiektől. 
Az újabb irodalomban különböző néven szerepelnek. Paulmier (89) «small 
chromosomes »-nak, McClung járulékos chromosomának (accessory chro¬ 
mosome), de SiNÉTY (113) «spécial chromosome »-nak, Montgomery (77) 
heterochromosomáknak, majd (79) allosomáknak nevezte el őket. Az 
