29 2 
Dl SOOS LAJOS 
tetni a többi chromosomától. Ziegler a második érési orsóban is meg¬ 
találta őket, a mikor szintén kétfelé oszlanak. Hogy a két oszlás közül 
melyik felel meg a reductiós, és melyik az æquatiôs oszlásnak, azt 
Ziegler nem tudta megállapítani. 
A Helix nemoralis példáját csak azért hoztam föl, mert az eddigi 
vizsgálatok szerint általában véve szabálynak tekinthető, hogy az ugyan¬ 
abba a kisebb rendszertani csoportba tartozó alakoknak egyazon fajtájú 
heterochromosomájuk van, s így valószínű, hogy a Helix arbustorum 
heterochromosomái, bár nagyság tekintetében eltérnek a Helix nemo¬ 
ralis- éitöl, egyébként mégis megegyeznek velük, vagyis az I. spermatocy- 
tákban kezdetben szintén párosak, azonban az oszlás kezdete előtt egye¬ 
sülnek s csak a metaphasis alkalmával válnak el ismét egymástól. Ha ez 
igaz, akkor nagy általánosságban Wilson m-chromosomáival egyeznek 
meg, vagyis, mint említettem, a diplosomák 3. csoportjába kell őket 
beosztani. 
A heterochromosomák jelentőségéről és szerepéről még vajmi ke¬ 
veset tudunk. Montgomery (76) azt tartja, hogy a heterochrosomákkal 
biró állatok chromosomáinak száma átváltozófélben van, vagyis a na¬ 
gyobb chromosomaszámot fokozatosan kisebb szám váltja föl az által, 
hogy egyes chromosomák degenerálódnak, s így a heterochromosomák 
nem egyebek degenerálódó chromosomáknál. Ezt a véleményét egyébként 
már Paulmier (89) is kifejezte. Montgomery nézetét a többinél kisebb 
chromosomák (microchromosoma) előfordulására építi. Azonban McClung 
(65, 66) Montgomery- vei szemben arra hivatkozik, hogy a heterochro¬ 
mosomák gyakran nem a legkisebb, hanem épen ellenkezőleg a leg¬ 
nagyobb chromosomái a sejtnek (pl. Orthoptera), azért lehetetlen őket 
degenerálódó chromosomának tartani. Egyébként úgy látszik, hogy ebbeli 
nézetét maga Montgomery is föladta s egyik újabb dolgozatában (79) a 
heterochromosomák szerepéről csak annyit mond, hogy szerkezetükből 
következtetve a rendes chromosomáktól igen eltérő szerepet kell játszaniok. 
McClung (66) azt a hypothesist állította föl, hogy a heterochro¬ 
mosomák az állat nemét határozzák meg. Föltevését a monosomák visel¬ 
kedésével magyarázza, melyek, mint láttuk, az egyik érési oszlás alkal¬ 
mával nem oszlanak meg, azért a spermatidák egyik felébe jut hetero- 
chromosoma, a másikba nem. McClung azt hiszi, hogy az olyan 
petéből, melyet hetei ochromosomával biró spermatozoa termékenyített 
meg, hím állatok fejlődnek. Stevens (116, 117) és Wilson (127) szintén 
lehetségesnek tartja McClung föltevését. Ziegler (130) viszont a Mendel- 
féle hybridek bizonyos sajátságait Í23arkodik megmagyarázni a hetero¬ 
chromosomák segítségével, nevezetesen azt, hogy az egyszínű és övékkel 
tarkázott Helix hortensis .és Helix nemoralis keresztezéséből szárma- 
