A HELIX ARBUSTORUM HÍM CSÍRASEJTJÉNEK FEJLŐDÉSE. 
299 
hiányosságuk van, hogy bennük a fejlődés utolsó phasisaiban lévő ép 
spermatidákat nem lehet találni, mivel tépés következtében darabokra 
szakadoznak szét. A kifejlett spermatozoák már sokkal szívósabbak, ezek 
egészben maradnak. A distalis centriolának ezekben már nyoma sincs. 
A tengelyfonál szerkezetét illetőleg a XI. T. 12. és 16. r.-ára uta¬ 
lok. A proximális centriola a 12. r. tanúsága szerint lapos korong, mely¬ 
nek közepén vékony fonál halad át s egyrészt beléhatol a fejbe, másrészt 
pedig ez alkotja, hogy úgy mondjam, a tengelyfonál gerinczéts Ezt a 
fonalat a centriola mögött, vagyis a plasmatestben burok veszi körül, 
melynek átmérője megegyezik a centriola átmérőjével (XI. T., 12. r.). Tehát 
a tengelyfonál két részből áll : a belső tengelyből és a külső burokból. 
A belső tengely voltaképeni vastagságát a centrosphaerán áthaladó része 
mutatja, melynek nincsen burka (XI. T., 12. r.). Készítményeken rendesen 
vagy csak a külső burkot, vagy csak a belső tengelyt látjuk, a szerint, hogy 
a készítmény mennyire van kimosva, s ez magyarázza a tengelyfonál 
vastagságának feltűnő változását is. Gyengén kimosott készítményeken 
a burkot látjuk, a mely a tengelyt eltakarja, erősen kimosottakon viszont 
csak a tengely van előttünk, mivel a burok a festéket sokkal könnyeb¬ 
ben elbocsátja, mint a tengely. Azonban jól sikerült készítmények mind¬ 
két részt feltüntetik (XI. T., 12., 16. r.), A /Jeto-spermatozoa tengely¬ 
fonalának eme két alkotórészét az eddigi vizsgálók közül csak Bolles 
Lee (12) látta. Szerinte a tengelyfonalat a belső tengely («endostyle») 
és a külső burok («exolemme») alkotja. A burok szerinte a hyaloplastból 
fejlődik s nem festődik egésze szerint, hanem csak egy differentiálódott 
belső, szalagszerű része veszi fel a festéket, a mely rész spirális vo¬ 
nalban veszi körül a tengelyt. A Helix arbustorum spermatozoájában 
spirális szalagnak nincsen nyoma. A burok a plasma chromidialis 
anyagából, illetőleg a mitochondria-szemecskékből származik, mely apró 
szemecskékre porlott szét s úgy rakódott a tengely köré. Ezt abból kö¬ 
vetkeztethetjük, hogy a tengelyfonál csak a fejlődés későbbi szakaszaiban 
vastagszik meg feltűnőbben, s ugyanakkor a chromidialis anyag meg¬ 
csappan, majd teljesen eltűnik. Hasonló folyamatot más szerzők is 
figyeltek meg. így pl. Meves (72) vizsgálatai szerint a Paludina sper- 
matozoáinak a centrosomából keletkezett tengelyfonalát a mitochondriák 
burokszerűen veszik körül ; Otte (88) a Locusta viridissima, Weygert 
(125) a Plagiostoma Girardi spermiogenesisében figyelt meg némileg 
hasonló folyamatot. Magam a Planorbis corneus- on figyeltem meg 
(113a), hogy a mitochondriákból két spirális fonál alakul ki a tengely¬ 
fonál körül, mely homolog a H. arbustorum tengelyfonalának külső 
burkával, s a különbség csak annyi a kettő közt, hogy az előbbi a 
differentiálódás haladottabb fokát képviseli. 
